Справа № 646/89/18
Суддя: Бенедик А.П.
Дата ухвалення: 2019-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2019 р. Справа № 646/89/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бенедик А.П.,

Суддів: Донець Л.О. , Гуцала М.І. ,

за участю секретаря судового засідання Лисенко К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду в м. Харкові адміністративну справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Харківгаз" на рішення Харківського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції Рубан В.В.) від 06.02.2019 року (повний текст рішення складено 21.02.2019 року) по справі № 646/89/18

за позовом Публічного акціонерного товариства "Харківгаз"

до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області

про визнання дій протиправними та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Публічне акціонерне товариство "Харківгаз", звернувся до суду із адміністративним позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, в якому просив:

- визнати протиправними дії начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області Тертишника Олександра Валентиновича по накладенню стягнень у вигляді штрафу у розмірі 6 782,68 грн., застосованих у відношенні ПАТ "Харківгаз";

- скасувати постанову Начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області Тертишника О.В. про накладення стягнень, передбачених статтею 23 ЗУ "Про захист прав споживачів" № 66 від 20.12.2017 р.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що дії начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області Тертишника О.В. по накладенню на позивача штрафу не підставі оскаржуваної постанови є протиправними, а вказана постанова підлягає скасуванню у судовому порядку.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 06.02.2019 року відмовлено у задоволенні адміністративного позову.

Не погодившись із судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.02.2019 року та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги посилається на прийняття оскаржуваного рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що мають значення для справи.

Вказує, що відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції не надав належної правової оцінки правомірності проведення перевірки та оформлення її результатів. Також зазначив, що відповідачем безпідставно притягнуто позивача до відповідальності та накладено стягнення за порушення, які підприємство не вчиняло.

Відповідач надав до суду письмовий відзив, в якому просив залишити без задоволення апеляційну скаргу, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Представники сторін про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлялись.

Колегія суддів визнала за можливе розглянути справу з урахуванням положень ч. 4 ст. 229 та ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області надійшло звернення ОСОБА_2 (вх. № Ч-1447 від 08.11.2017), в якому зазначено про порушення законодавства про захист прав споживачів ПАТ "Харківгаз".

На підставі погодження Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.10.2017 № 3633-06/36893-03, № 3633-06/36894-03, листа Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 03.11.2017 № вих ЦА-153/5491-17, наказу відповідача від 20.11.2017 № 2610, направлень від 20.11.2017 № 865,866 співробітниками Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області у період з 20.11.2017 року по 01.12.2017 року проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) ПАТ "Харківгаз", за результатами якої складено Акт від 01.12.2017 №865.

Під час перевірки контролюючий орган дійшов висновку, що споживачу не було здійснено перерахування об`ємів спожитого газу за березень-травень 2017 року, що є порушенням п.5.6 та п/п 8 п. 7.1 Типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2498, який є публічним, відповідальність за яке передбачена п. 11 ч.1 ст.23 Закону України "Про захист прав споживачів".

На підставі вказаного Акту перевірки, Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області винесено Постанову про накладення стягнень, передбачених статтею 23 Закону України "Про захист прав споживачів" № 66 від 20.12.2017 року, якою накладено штраф на ПАТ "Харківгаз" у розмірі 6782,68 грн.

Не погоджуючись із зазначеною постановою про накладення стягнень позивач звернувся до суду із даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що приймаючи оскаржувану постанову відповідач діяв на підставі та у відповідності до вимог діючого законодавства.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції враховуючи наступне.

Відповідно до абз. 2 ст.1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року №877-V (далі - Закон України №877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності (ч. 1 ст. 3 Закону України №877-V).

Згідно п.п. 1, 13 ч. 1 ст. 26 Закону України "Про захист прав споживачів" від 12.05.1991 №1023-XII, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, здійснює державний контроль за додержанням законодавства про захист прав споживачів, забезпечує реалізацію державної політики щодо захисту прав споживачів і має право: давати суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про припинення порушень прав споживачів /пункт 1/; накладати на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг, у тому числі ресторанного господарства, стягнення, передбачені статтею 23 цього Закону, в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України /пункт 13/.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667 визначено, що Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.

За змістом підпункту 6 пункту 4 зазначеного Положення Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за дотримання законодавства про захист прав споживачів (у тому числі споживачів виробів з дорогоцінних металів та дорогоцінного каміння): перевіряє додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог законодавства про захист прав споживачів, а також правил торгівлі та надання послуг; проводить контрольні перевірки правильності розрахунків із споживачами за реалізовану продукцію відповідно до закону; накладає на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг, у тому числі ресторанного господарства, стягнення за порушення законодавства про захист прав споживачів; передає матеріали перевірок на дії осіб, що містять ознаки кримінального правопорушення, органам досудового розслідування.

Згідно пункту 7 вказаного Положення, Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Виходячи з вищевикладеного, органи Держпродспоживслужби наділені повноваженнями здійснювати державний нагляд (контроль) за дотриманням вимог законодавства про захист прав споживачів, та у разі виявлення порушення вимог законодавства, видавати приписи щодо усунення порушень вимог законодавства, а також накладати на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг стягнення, передбачені статтею 23 Закону України "Про захист прав споживачів".

Частиною першою статті 4 Закону України №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Згідно ч. 1 ст. 6 Закону України №877-V, підставами для здійснення позапланових заходів є, серед іншого, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Як встановлено під час розгляду справи, підставою для призначення перевірки слугувало письмове звернення гр. ОСОБА_2 (вх. № Ч-1447 від 08.11.2017) за погодженням Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.10.2017 № 3633-06/36893-03, № 3633-06/36894-03, яке направлено листом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 03.11.2017 № вих ЦА-153/5491-17.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (ч. 1 ст. 6 Закону України №877-V).

З направлення на проведення перевірки вбачається, що вона проводилась з питань дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів, якості продукції, додержання обов`язкових вимог щодо безпеки продукції, а також додержання правил торгівлі та надання послуг, зазначених у зверненні.

Згідно частини 6 статті 7 Закону України №877-V, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Як вказував під час розгляду справи представник відповідача, перевіряючими в останній день перевірки - 01.12.2017 року, складено Акт перевірки № 865, який того ж дня підписано представником позивача. При здійсненні перевірки посадова особа органу державного нагляду використовувала уніфіковану форму акту.

Колегія суддів відхиляє доводи скаржника про те, що фактичною датою підписання акту перевірки посадовою особою суб`єкта господарювання є 08.12.2017 року, оскільки вказані доводи не підтверджується матеріалами справи.

Так, згідно акту перевірки вбачається, що він датований 01.12.2017 року та не містить посилань на те, що його підписано представником позивача 08.12.2017 року. У наданих до акту перевірки запереченнях від 08.12.2017 року, які викладені на окремому аркуші та додані до акту, також вказано, що вони подані саме на акт перевірки від 01.12.2017 року № 865 та не містять жодних посилань на порушення строку надання акту для підпису.

Згідно ч. 7 ст. 7 Закону України №877-V, у разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Представник відповідача вказував, що оскільки п`ятий робочий день складення припису припадав на 08.12.2017 року, то у визначений строк позивачу надано припис та отримано від нього заперечення на акт перевірки, що підтверджується підписом посадової особи суб`єкта господарювання у IV розділі Акту (Припис) із зазначенням дати - 08.12.2017 року. Представник відповідача зауважив, що оскільки строки надання суб`єктом господарювання заперечень на акт перевірки не встановлені, то вони були долучені до акту.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів не вбачає порушення відповідачем порядку призначення перевірки, строку її проведення та оформлення результатів.

З приводу виявлених під час перевірки порушень, які слугували підставою для прийняття оскаржуваної постанови про накладення стягнення, колегія суддів зазначає наступне.

Так, взаємовідносини між споживачем та оператором ГРМ в частині надання послуг з розподілу природного газу регулюються Кодексом газорозподільних систем, затвердженого постановою НКЕРКП від 30.09.2017 № 2494 та Типовим договором розподілу природного газу, затвердженого постановою НКЕРКП від 30.09.2015 № 2498, а також в частині укладання договору - Правилами постачання природного газу, затверджених постановою НКЕРКП від 30.09.2015 №2496.

Згідно з Кодексом газорозподільних систем, затвердженого постановою НКЕРКП від 30.09.2017 № 2494, питання порушені в заяві гр. ОСОБА_2 , а саме: встановлення лічильників, зняття показань, передача лічильників на повірку, здійснення донарахувань відносяться до компетенції ПАТ "Харківгаз"

У березні 2017 року у відповідності до п.4 глави 4 розділу IX Кодексу газорозподільних систем та п 5.5. розділу 5 Типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2498, споживачем були передані до ПАТ "Харківгаз" фактичні показання лічильника обсягів спожитого газу у розмірі - 69009 мЗ.

Згідно з п.5.5 розділу 5 Типового договору № 2498, Оператор ГРМ має право здійснювати контрольні зняття показань лічильника природного газу.

20.03.2017 року контролером ПАТ "Харківгаз" ОСОБА_3 зафіксовані показання лічильника обсягів спожитого газу у розмірі 69995 мЗ, які занесені на особовий рахунок споживача та у відповідності до п.13 розділу III Правил постачання природного газу, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2496 були передані постачальнику природного газу ТОВ "ХАРКІВГАЗ ЗБУТ" для здійснення розрахунку вартості спожитого газу.

У відповідності до п.12 розділу Ш Правил оплата побутовими споживачами за надані послуги з газопостачання проводиться за квитанціями абонентської книжки або платіжними документами, які друкуються ТОВ "Харківгаз Збут". В платіжному документі (квитанції) за квітень 2017 року на особовому рахунку споживача обліковувалися показання лічильника - 69995 мЗ.

В зв`язку з невідповідністю показань лічильника, які передані споживачем та показань, які зафіксовані контролером ПАТ "Харківгаз" ОСОБА_2 . неодноразово зверталася усно та письмово до контролера - ОСОБА_3, начальника Вовчанської дільниці Чугуївського відділення ПАТ "Харківгаз" - Ягнюк О.С., керуючого Чугуївським відділенням ПАТ "Харківгаз" з проханням надати роз`яснення з даного питання та здійснити перерахунок спожитого газу. Відповідно до пояснень наданих контролером ПАТ "Харківгаз", відповідальними особами ПАТ "Харківгаз" зазначена помилка є механічною.

Відповідно до п 5.6 Типового договору № 2498, за наявності розбіжностей у частині визначення об`єму та/або обсягу розподіленого та спожитого природного газу вони підлягають урегулюванню відповідно до умов Договору або в судовому порядку. До вирішення питання величина об`єму та обсягу розподіленого та спожитого природного газу встановлюється відповідно до даних Оператора ГРМ .

08.06.2017 споживач письмово звернулася до ПАТ "Харківгаз" з вимогою направити контролера для зняття показань лічильника в червні 2017. На момент підписання заяви вказано фактичні показання лічильника - 69120 мЗ.

Оператором ГРМ - ПАТ "Харківгаз" не було враховано пояснення посадових осіб ПАТ "Харківгаз", контролера ПАТ "Харківгаз" щодо помилкового зняття показань лічильника, а також інформація зазначена в заяві споживача від 08.06.2017 та не здійснено перерахування вартості спожитого газу в період з квітня 2017 року по червень 2017 року, що на думку суду є порушенням п 5.6. п.7.1 Типового договору № 2498 .

При цьому, 16.06.2017 за місцем проживання споживача: АДРЕСА_1 було направлено інженера з метрології Чугуївського відділення Товариства для обстеження лічильника. Підставою для здійснення огляду - відсутність зміни показань лічильника. Слід зазначити, що споживач письмово не звертався до ПАТ "Харківгаз" з приводу неналежної роботи лічильника природного газу або необхідності здійснення повірки. Під час візуального обстеження лічильника було виявлено, що він працює в позаштатному режимі роботи, у зв`язку з чим представником ПАТ "Харківгаз" був складений акт про порушення № 316 В від 16.06.2017 в якому зафіксовано показання лічильника - 69133м3, а прилад обліку природного газу демонтований для проведення експертної повірки (акт демонтажу № 697 від 16.06.2017). На місце демонтованого лічильника встановлений лічильник з обмінного фонду ПАТ "Харківгаз". В акті демонтажу № 697 від 16.06.2017 зазначено, що ознак самовільного втручання в роботу вимірювальної техніки, механічних пошкоджень не має; пломби, повірочне тавро цілі.

За результатами експертної повірки від 30.06.2017 встановлено, що засіб вимірювальної техніки має відносну похибку і перевищує максимально допустимі межі. Згідно п. 8 акту про порушення № 316 В від 16.06.2017 споживач запрошувався на засідання комісії Чугуївського відділення ПАТ "Харківгаз" з розгляду актів про порушення, яке відбулося 24.07.2017. Враховуючи результати експертизи повірки, комісією було прийнято рішення здійснити перерахунок обсягів спожитого газу у відповідності до п.8 глави З розділу XI Кодексу. Відповідно до Акту - розрахунку не облікованого об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 24.07.2017 вартість донарахувань склала 2078,98 грн.

Протокол засідання з розрахунком вартості донарахувань направлена та доведена споживачу поштовим повідомленням 09.08.2017. При цьому 26.07.2017 домоволодіння гр. ОСОБА_2 було відвідане контролером ПАТ "Харківгаз" для вручення повідомлення про відключення від мереж газопостачання за наявний борг.

31.07.2017 ПАТ "Харківгаз" в адресу споживача направлено Вимогу про погашення заборгованості у розмірі 2078,98 грн, незважаючи на те, що достовірна та своєчасна інформація споживачу про перерахунок доведена лише 09.08.2017.

08.08.2017 представниками ПАТ "Харківгаз" проведені роботи з відключення домоволодіння споживача від мережі газопостачання.

25.09.2017 відбулося повторне засідання комісії Чугуївського відділення ПАТ "Харківгаз" з розгляду актів про порушення. Листом від 07.09.2017 № К 01.3-ЛВ-11733- 0917 гр. ОСОБА_2 запрошувалася на засідання комісії. Комісія визнала проведений перерахунок об`єму спожитого газу таким, що відповідає вимогам п.8 глави 2 розділу XI Кодексу та не потребує змін. Протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення від 25.09.2017 направлено споживачу поштовим повідомленням 10.11.2017.

Згідно Акту № 47 від 31.08.2017 про включення газоспоживних приладів газопостачання домоволодіння було відновлено.

Споживачу 07.08.2017 встановлено новий лічильник (акт про монтаж побутового лічильника № 861 від 07.08.2017). Станом на 15.11.2017 вартість донарахованих об`ємів природного газу сплачена споживачем гр. ОСОБА_2 в повному обсязі. Відповідно до п.п.2,3,4 розділу III Правил постачання природного газу ПАТ "Харківгаз" 03.11.2017 з гр. ОСОБА_2 підписано заяву-приєднання до Публічного договору розподілу природного газу.

Закон України "Про захист прав споживачів" регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів погоджується із встановленими під час перевірки висновками, що ПАТ "Харківгаз", будучи єдиним виконавцем послуги з розподілу природного газу в Харківській області, вищевказаними діями порушив права споживача - гр. ОСОБА_2

Згідно п.3 Порядку накладання стягнень за порушення законодавства про захист прав споживачів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 17.08.2002 № 1177 накладати штраф мають право начальники територіальних органів Держпродспоживслужби

Відповідно до п.4 зазначеної постанови рішення про накладання штрафів приймається на підставі актів перевірки і оформляється постановою. Постанова про накладання штрафу від 20.12.2017 № 66 у розмірі 6782,68 грн. прийнята начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області Тертишником О.В. і листом з повідомленням про вручення від 21.12.2017 № 5.0/12661 направлена ПАТ "Харківгаз" у визначені п.5 постанови №1177 терміни (протягом 3 днів).

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 77 та ч. 1 ст. 90 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, в суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Колегія суддів зазначає, що позивачем, як під час розгляду справи у суді першої інстанції так і під час її апеляційного перегляду, не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження обґрунтованості заявлених позовних вимог.

Натомість, відповідач, будучи суб`єктом владних повноважень та заперечуючи проти позову, довів правовірність прийняття оскаржуваної постанови.

В силу ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на зазначене, колегія суддів дійшла висновку, що приймаючи оскаржувану постанови відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження їй надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено), добросовісно та розсудливо.

Згідно ч.1 ст.242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ч. 1 ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення апеляційних вимог апелянта, позивача у справі.

Згідно ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Харківгаз" залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.02.2019 року по справі №646/89/18 за позовом Публічного акціонерного товариства "Харківгаз" до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про визнання дій протиправними та скасування постанови залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя (підпис)Бенедик А.П.
Судді(підпис) (підпис) Донець Л.О. Гуцал М.І.
Повний текст постанови виготовлений 27.05.2019 року.