Справа № 460/669/19
Суддя: Комшелюк Т.О.
Дата ухвалення: 2019-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

29 травня 2019 року м. Рівне №460/669/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Рівнеазот" до Державної служби геології та надр України про визнання протиправним та скасування наказу в частині,

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство «Рівнеазот» (далі позивач), звернулося до суду з позовом до Державної служби геології та надр України про визнання протиправним та скасування наказу Державної служби геології та надр України № 377 від 28.08.2017 року в частині зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами № 5558 від 30.05.2012, власником якого є ПрАТ «РІВНЕАЗОТ» (п. 13 додатку №2 до наказу № 377 від 28.08.2017р.) Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачу наданий спеціальний дозвіл на користування надрами з метою видобування питних підземних вод для господарсько-побутових потреб, строком на 20 (двадцять) років. Як додаток до спеціального дозволу укладено угоду про умови користування надрами № 5558 від 30.05.2012 року. У період з 04.07.2016 року Центральним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері надрокористування ПрАТ «Рівнеазот», за наслідками якої складений Акт перевірки № 06-05/25/2016-45/п (141) від 06.07.2016року, яким встановлені порушення у сфері надрокористування. В подальшому, 07.07.2016 винесений припис № 825-14/06, в якому вказано на необхідності у строк до 29.07.2016 року усунути вищезазначені порушення вимог законодавства та подати в письмовій формі матеріали, які підтверджують факт усунення порушень. Листом Держгеонадр від 07.12.2016р. №1554-14/06 повідомлено ПрАТ «РІВНЕАЗОТ», що станом на 07.12.2016р. з боку підприємства залишається не усунутим порушення вимог законодавства у сфері видобування, а саме: межі зон санітарної охорони не встановлені органами місцевого самоврядування (пункт 5 Припису). Наказом Державної служби геології та надр України від 28.08.2017р. № 377 «Про анулювання, зупинення та поновлення дії спеціальних дозволів на користування надрами та встановлення термінів для усунення порушень», зупинено ПрАТ «РІВНЕАЗОТ» дію Спеціального дозволу на користування надрами № 5558 від 30.05.2012р. Спірний наказ в частині зупинення дії спеціального дозволу позивач уважає неправомірним, оскільки виконання заходу, зазначеного у п. 5 припису, а саме: встановлення межі зон санітарної охорони, є обов`язком органів місцевого самоврядування. Натомість відповідач, всупереч чинному законодавству, поклав такий обов`язок на позивача, що є протиправним. Просить суд позов задовольнити.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву в якій, мотивуючи власну позицію, заперечує проти задоволення позову. Вказує, що 30 травня 2012 року ПрАТ «РІВНЕАЗОТ» наданий спеціальний дозвіл на користування надрами реєстраційний номер 5558, з метою видобування питних підземних вод для господарсько-побутових потреб, строком дії дозволу 20 років. З моменту отримання Дозволу № 5558, у надрокористувача виникли права та обов`язки, передбачені цим Дозволом, Угодою про умови користування надрами, Кодексом України про Надра, Порядком № 615, Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», тощо. 04.07.2016 року Центральним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері надрокористування ПрАТ «Рівнеазот», за наслідками якої складений Акт перевірки № 06-05/25/2016-45/п (141) від 06.07.2016року, яким встановлені порушення у сфері надрокористування. В подальшому був 07.07.2016 винесений припис № 825-14/06, в якому вказано на необхідності у строк до 29.07.2016 року усунути вищезазначені порушення вимог законодавства та подати в письмовій формі матеріали, які підтверджують факт усунення порушень. Після опрацювання листів надрокористувача щодо усунення порушень умов надрокористування надісланих на адресу Держгеонадр, Центральним міжрегіональним відділом було встановлено, що станом на 22 лютого 2017 року залишається не усунутим порушення вимог законодавства у сфері видобування, а саме: - межі зон санітарної охорони не встановлені органами місцевого самоврядування та не погоджені з державними органами земельних ресурсів, чим порушено вимоги ст. 93 Водного кодексу України, ст.ст. 30, 31 ЗУ «Про курорти», ст. ст. 34, 35, 36 ЗУ «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення» та Правовий режим зон санітарної охорони водних об`єктів, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 18 грудня 1998 року №2024. Отже, позивач взятих на себе зобов`язань не виконує та порушує норми законодавства у сфері надрокористування, що і стало підставою для прийняття наказу про зупинення дії спеціального дозволу. Таким чином, Держгеонадра вважає, що Наказ № 377 від 28 серпня 2017 року в частині зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами № 5558 від 30 травня 2012 прийнятий у зв`язку з наявними підставами та в рамках законодавства України і просить в задоволенні позову відмовити.

Позивач подав відповідь на відзив у якому відхиляє доводи відповідача, викладені у відзиві з аналогічних підстав, які зазначені у змісті позову.

Відповідач заперечень на відповідь на відзив не подав.

Позовна заява надійшла до суду 25.03.2019, до якої подано клопотання про поновлення строків звернення до суду.

Ухвалою суду від 29.03.2019 позов залишений без руху.

03.04.2019 позивач подав заяву на усунення недоліків.

08.04.2019 ухвалою суду поновлено строки звернення до суду, відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

12.04.2019 від позивача надійшла заява про забезпечення позову.

15.04.2019 ухвалою суду позов забезпечений.

13.05.2019 судове засідання відкладено у зв`язку із неявкою відповідача, належним чином повідомленого про дату час та місце судового розгляду, який про причини неприбуття суд не повідомив.

29.05.2019 в судове засіданні учасники справи не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені. Позивач через відділ документального забезпечення суду подав заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Станом на 29.05.2019 від відповідача жодних заяв, клопотань про відкладення розгляду справи чи повідомлення про причини неприбуття до суду не надходило, як і не надходило інших заяв, клопотань з процесуальних питань.

Згідно із вимогами положення п. 1 ч. 3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

За правилами ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Позаяк потреба заслухати свідка чи експерта у даній справі відсутня, та з урахуванням поданого позивачем клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, суд розглянув справу в порядку письмового провадження.

Обставини справи:

30.05.2012, Приватному акціонерному товариству «Рівнеазот», наданий спеціальний дозвіл № 5558 на користування надрами з метою видобування питних підземних вод для господарсько-побутових потреб (а. с. 16).

30.05.2012 року, як додаток до спеціального дозволу, укладена угода про умови користування надрами, Програма робіт з видобування питних підземних вод ділянки ОСОБА_1 Хотинського родовища (а. с. 195-197).

З 05.07.2016 по 06.07.2016 року Центральним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України у позивача проведена планова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері і видобування корисних копалин (води, грязі лікувальні), за наслідками якої складений акт перевірки № 06-05/25/2016-45/п (141) (а. с. 20-26).

Зазначеним актом перевірки встановлені наступні порушення у сфері користування надрами:

1. Акт про передачу родовища для промислового освоєння складений не відповідно до вимог ПКМУ №114

2. Відсутні паспорти радіаційної якості води свердловин (представлений сертифікат).

3. Не внесені зміни до спеціального дозволу на користування надрами № 5558 від 30 травня 2012 року у зв`язку з виключенням абзацу третього пункту 26 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ від 30.05.11 № 615 щодо обов`язкового моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов передбачених дозволом та угодою про умови користування надрами.

4. Не подається до Держгеонадр інформація щодо стану виконання Програми робіт за формою згідно з законодавством.

5. Межі зон санітарної охорони не встановлені органами місцевого самоврядування та не погоджені з державними органами земельних ресурсі та водного господарства.

6. Геологічне (гідрогеологічне) обслуговування не проводиться (відсутній в штаті гідрогеолог, або договір з відповідною організацією).

07.07.2016 Центральним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України винесений припис № 825-14/06, в якому вказано на необхідності у строк до 29.07.2016 року усунути вищезазначені порушення вимог законодавства у сфері користування надрами та подати в письмовій формі матеріали, які підтверджують факт усунення порушень (а. с. 15).

28.08.2017, наказом Держгеонадр України № 377, зупинено дію спеціального дозволу виданого ПрАТ «Рівнеазот» та надано 30 календарних днів для усунення порушень. Станом на 20.10.2017 року, встановлені під час планової перевірки порушення в повному обсязі відповідачем не усунуто, про що повідомлено листом Центральним міжрегіональним відділом ДДГК Держгеонадр України від 20.10.2017 року № 501-14/06 (а. с. 13, 199).

Вирішуючи даний спір та надаючи правову оцінку встановленим обставинам, суд виходить з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 4 Кодексу України про надра, надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування.

Згідно з частиною 1 статті 13 Кодексу України про надра, користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

Абзацом 3 частини 1 статті 14 Кодексу України про надра передбачено, що надра надаються у користування, зокрема, для видобування корисних копалин.

Частиною 1 статті 19 Кодексу України про надра визначено, що надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 24 Кодексу України про надра, користувачі надр мають право здійснювати на наданій їм ділянці надр геологічне вивчення, комплексну розробку родовищ корисних копалин та інші роботи згідно з умовами спеціального дозволу або угоди про розподіл продукції.

Згідно з частиною 2 статті 24 Кодексу України про надра, користувачі надр зобов`язані: використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано; забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр; забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища; приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві; виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.

Частинами 3-4 статті 24 Кодексу України про надра передбачено, що права та обов`язки користувача надр виникають з моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами, а в разі надання права користування надрами на умовах угод про розподіл продукції - з моменту набрання чинності такою угодою, якщо інше не передбачено цією угодою. Користувач надр (інвестор), який отримав спеціальний дозвіл на користування надрами та гірничий відвід або уклав угоду про розподіл продукції, має виключне право здійснювати в його межах користування надрами відповідно до цього спеціального дозволу та угоди про розподіл продукції.

Відповідно до Порядку здійснення державного геологічного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.12.2011 № 1294, органи державного геологічного контролю здійснюються державний геологічний контроль за своєчасністю і правильністю державної реєстрації робіт з геологічного вивчення та використання надр, наявністю спеціальних дозволів на користування надрами і виконання передбачених ними умов (п.4 Порядку).

Згідно із п.16 Порядку № 1294, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр на підставі акту перевірки протягом п`яти робочих днів з дати її завершення складається припис або розпорядження за формою, затвердженою Держгеонадрами.

Пунктом 22 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 30.05.2011 № 615, встановлено, що дія дозволу може бути зупинена органом з питань надання дозволу безпосередньо або за поданням органів державного гірничого та санітарно-епідеміологічного нагляду, державного геологічного і екологічного контролю, органів місцевого самоврядування, органів державної податкової служби у разі: 1) порушення надрокористувачем умов користування надрами, передбачених дозволом або угодою про умови користування ділянкою надр; 2) виникнення внаслідок проведення робіт, пов`язаних з користуванням ділянкою надр безпосередньої загрози життю чи здоров`ю працівників або населення; 3) проведення гірничих робіт без геологічного та маркшейдерського обслуговування; 4) наявності заборгованості з плати за користування надрами; 5) порушення надрокористувачем вимог законодавства у сфері надрокористування та охорони навколишнього природного середовища; 6) проведення на наданій у користування ділянці надр робіт, не передбачених дозволом; 7) відсутності у надрокористувача під час проведення робіт ліцензії на провадження господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону; 8) невиконання в установлений строк приписів уповноважених органів щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування.

Наявними у матеріалах справи належними та допустимими доказами підтверджено, що підприємство, після отримання припису, здійснювало всі залежні від нього заходи з метою усунення виявлених порушень.

Зазначена обставина не заперечується відповідачем, з огляду на зміст відзиву на позовну заяву, а також підтверджується листом Держгеонадра від 07.12.2016р. № 1554-14/06, в якому повідомлено, що станом на 07.12.2016р. з боку відповідача залишається не усунутим порушення вимог законодавства у сфері видобування, а саме межі зон санітарної охорони не встановлені органами місцевого самоврядування та не погоджені з державними органами земельних ресурсів. (а. с. 14).

З приводу встановлення меж зон санітарної охорони органами місцевого самоврядування та погодження з державними органами земельних ресурсів, суд зазначає наступне.

За приписами ст. 93 Водного кодексу України, з метою охорони водних об`єктів у районах забору води для централізованого водопостачання населення, лікувальних і оздоровчих потреб встановлюються зони санітарної охорони, які поділяються на пояси особливого режиму.

Межі зон санітарної охорони водних об`єктів встановлюються місцевими радами на їх території за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища.

Режим зон санітарної охорони водних об`єктів встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Отже, у відповідності до ч.2 ст. 93 вказаного кодексу, обов`язок встановлення меж зон санітарної охорони покладений не на підприємства, а на ограни влади.

Відповідно до ст. 47 Закону України «Про землеустрій» (в редакції 2012 року на час укладення ПАТ «Рівнеазот» договору на виконання проекту землеустрою), проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення розробляються згідно з законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, з метою збереження природного різноманіття ландшафтів, охорони довкілля, підтримання екологічного балансу, створення місць для організованого лікування та оздоровлення людей, масового відпочинку і туризму, створення приміських зелених зон, збереження і використання об`єктів культурної спадщини, проведення науково-дослідних робіт. Проектами землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення визначаються місце розташування і розміри земельних ділянок, власники земельних ділянок, землекористувачі, у тому числі орендарі, а також встановлюється режим використання та охорони територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого (округи і зони санітарної (гірничо-санітарної) охорони), рекреаційного та історико-культурного (охоронні зони) призначення. У разі зміни землевласника та землекористувача, у тому числі орендаря, у межах цих територій вони зобов`язані забезпечувати режим охорони земельних ділянок і їх збереження відповідно до встановленого правового режиму використання. Порядок розробки проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 18.12.1998 № 2024 «Про правовий режим зон санітарної охорони водних об`єктів» передбачено, що межі ЗСО (зон санітарної охорони) водних об`єктів визначаються проектом землеустрою. Межі ЗСО водних об`єктів встановлюються органами місцевого самоврядування на їх території за погодженням з державними органами земельних ресурсів, санітарно-епідеміологічного нагляду, охорони навколишнього природного середовища, водного господарства та геології. У разі розташування ЗСО на територіях двох і більше областей, їх межі встановлюються Кабінетом Міністрів України за поданням Мінрегіону та за погодженням з МОЗ, Мінприроди, Держгеокадастром, Держводагентством, Держгеонадрами та відповідними органами місцевого самоврядування.

Зони санітарної охорони водних об`єктів визначаються проектом землеустрою та в межах земельної ділянки, яка відводиться в користування.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що у 2012 році, документацією з землеустрою щодо складання документів для посвідчення права постійного користування земельними ділянками, земельні ділянки, на яких розташовані свердловини № 2, 4, 5, 6, 9, 11 відомчого водозабору ПАТ «Рівнеазот», надані підприємству в постійне користування.

Документація погоджена з Городоцькою сільською радою Рівненського району Рівненської області та Управлінням Держземагенства у Рівненському районі, затверджена Розпорядженням голови Рівненської облдержадміністрації від 26.12.2012 № 771.

Зазначеною документацією межі першого поясу зони санітарної охорони свердловин встановлені та винесені в натуру. Перший пояс свердловин № 2, 4, 5, 6, 9, 11 спланований та огороджений. Правовий режим першого поясу ЗСО особливого режиму санітарної охорони свердловин підприємством суворо дотримується. Перша зона санітарної охорони земельних ділянок встановлена ПрАТ «Рівнеазот» .

Друга та третя зони санітарної охорони знаходяться на земельних ділянках, що не належать підприємству та не знаходяться ні у його власності, ні у його користуванні.

Вказані обставини встановлені рішенням Господарського суду Рівненської області від 07.08.2018р. у справі № 918/219/18, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 13.11.2018р. та переглянутого Верховним Судом 19.02.2019 (а. с. 27-65).

Зокрема, зазначеним рішенням встановлено, що другий та третій пояси зон санітарної охорони розташовані на земельних ділянках, які не перебувають в постійному користуванні ПрАТ «Рівнеазот», а розташовані на територіях інших землевласників та землекористувачів різної форми власності на земельних ділянках, що належать Городоцькій та Шпанівській сільським радам, тому ПрАТ «Рівнеазот» не має жодної правової підстави для виконання робіт.

Із акту перевірки № 06-05/25/2016-45/п (141) від 06.07.2016 (а. с. 20-26), вбачається, що Держгеонадра зазначені обставини не досліджувала та безпідставно встановила порушення ПАТ «Рівнеазот» в частині не встановлення меж другого та третього поясу зон санітарної охорони, оскільки межі другого та третього поясів ЗСО підземних водних об`єктів встановлюються органами місцевого самоврядування та узгоджуються з державними органами земельних ресурсів та водного господарства.

Тобто, ПрАТ «Рівнеазот» позбавлений юридичних підстав та можливостей для виготовлення проектів землеустрою на територіях, які йому не належать.

За наведених обставин, правових підстав для твердження про невиконання вимог п. 5 припису немає.

Таким чином, судом встановлено, що підприємством «Рівнеазот», виконано всі вимоги припису від 07.07.2016 № 825-14/06, виконання яких залежить саме від підприємства.

Отже, підстави для зупинення дії спеціального дозволу, передбачених у п. 22 Порядку № 615 відсутні.

Підсумовуючи вищевикладене в його сукупності, суд приходить до висновку про те, що доводи та аргументи ПрАТ «Рівнеазот», наведені у позові, підтверджуються належними та допустимими доказами, тому позовна заява належить до задоволення.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При поданні позову ПрАТ «Рівнеазот» сплачений судовий збір у сумі 1921 грн згідно з платіжним дорученням № 40548 від 29.03.2019, оригінал якої знаходиться у матеріалах справи (а. с. 75).

Оскільки позов ПрАТ «Рівнеазот» задоволений, то судовий збір належить йому до відшкодування у порядку ч.1 ст.139 КАС України.

Керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби геології та надр України № 377 від 28.08.2017 року в частині зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами № 5558 від 30.05.2012, виданого Приватному акціонерному товариству «РІВНЕАЗОТ».

Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства «РІВНЕАЗОТ» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Державної служби геології та надр України судовий збір в сумі 1921 (тисяча дев`ятсот двадцять одна) гривня.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

1) позивач - Приватне акціонерне товариство "Рівнеазот" (33017, Рівненська обл., м. Рівне, Рівне-17, );

2) відповідач - Державна служба геології та надр України (03680, м. Київ, Шевченківський р-н, вул. Антона Цедіка, 16, ).

Повний текст рішення складений 29 травня 2019 року.

Суддя Комшелюк Т.О.