Справа № 420/5782/18
Суддя: Соколенко О. М.
Дата ухвалення: 2019-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5782/18
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 травня 2019 року м.Одеса
Одеський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Соколенко О.М.
при секретарі судового засідання Хлевитській С.І.
представника позивача Капітонова П.П. (адвоката, згідно ордеру),-
представника відповідача Козеровської А.О. (за довіреністю),-
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю АКВА`СЕРВИС до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення,-
ВСТАНОВИВ:
Ухвалою суду від 12.11.2018 року, судом на підставі положень ч.1 ст.169 КАС України позовну заяву залишено без руху, та позивачу наданий десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.
Позивач вважає дане рішення необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, оскільки воно винесено із порушенням податкового законодавства, внаслідок перевищення службових повноважень, та в обґрунтування своєї позиції посилається на положення п.102.1 ст.102, ст.114 Податкового кодексу України.
Також, з посиланням на положення п.44.3 ст.44 Податкового кодексу України, позивач зазначає, що він не зобов`язаний зберігати документи податкової звітності за період квітень-червень 2014 року, а відтак, у товариства відсутня навіть можливість перевірити правильність обрахунків, здійснених відповідачем у спірному рішенні.
Ухвалою суду від 03.12.2018 року судом:
- прийнято до розгляду позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю АКВА`СЕРВИС (в редакції уточненої позовної заяви від 23.11.2018 року) та відкрито провадження у справі за даною позовною заявою;
- вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін відповідно до ч.5 ст.262 КАС України та встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи.
Вказаною ухвалою судом також зобов`язано відповідача протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії даної ухвали надати до суду належним чином засвідчені копії:
Так, у відзиві на позовну заяву зазначено, що відповідач не погоджується з доводами відповідача та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, у зв`язку із наступним.
1) 22.04.2014 року згідно платіжного доручення № 310 (зменшено переплату на суму 1281,1 грн.);
2) 24.06.2014 року згідно платіжного доручення № 17 від 24.06.2014 року на суму 3346,3 грн.;
3) 24.06.2014 року згідно платіжного доручення № 17 від 24.06.2014 року на суму 4627,4 грн.;
4) 24.06.2014 року згідно платіжного доручення № 17 від 24.06.2014 року на суму 4627,4 грн.
При цьому, відповідач, посилаючись на положення п.13 розділу VII Інструкції № 449, ч.16 ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» зазначає, що твердження позивача в адміністративному позові про порушення контролюючим органом вимог ст.102 Податкового кодексу України є повністю безпідставними, оскільки в даному випадку нараховування штрафу та пені відбулось за несвоєчасну сплату єдиного внеску.
Ухвалою суду від 29.01.2019 року судом витребувано з Головного управління ДФС в Одеській області в належним чином засвідчених копіях:
Вказаною ухвалою судом також:
- вирішено проводити розгляд справи за позовом ТОВ АКВА`СЕРВИС до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 20.02.2019 року о 14:00 год.;
- роз`яснено сторонам, що розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі, зважаючи на що, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.
20 лютого 2019 року за вх.№6249/19 через канцелярію суду від представника відповідача на виконання ухвали суду про витребування доказів, надійшло клопотання про залучення до матеріалів справи доказів згідно переліку, наведеного у ньому разом із доказами направлення їх копії на адресу позивача (т.1 а.с.45-74).
Ухвалою суду від 20.02.2019 року, яка прийнята на місці та занесена до протоколу судового засідання, судом залучено до матеріалів справи вказане клопотання із додатками до нього та оголошено перерву у підготовчому засіданні до 11.03.2019 року о 10:40 год.
06 березня 2019 року за вх. №ЕП/1710/19 засобами електронної пошти від представника позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву разом із доказами направлення її копії на адресу відповідача (т.1 а.с.82-84), в якій зазначено, що викладені відповідачем у відзиві доводи, на думку позивача, не підтверджені жодними доказами та ґрунтуються на нормативних приписах, які не стосуються спірних відносин.
Зокрема, позивач зазначає, що відповідачем не надано до суду доказів направлення на адресу ТОВ «АКВА`СЕРВІС» податкової вимоги, що, як стверджує позивач, свідчить про відсутність недоїмки, а відомості, які містяться в інформаційних системах відповідача, є недостовірними і не підтвердженими належними доказами.
07 березня 2019 року за вх. №ЕП/1768/19 засобами електронної пошти та 11.03.2019 року у підготовчому засіданні представником відповідача до суду надані письмові пояснення разом із додатками, згідно переліку, наведеного у них та доказами їх направлення на адресу позивача (т.1 а.с.85-98).
Також, у даних письмових поясненнях відповідач нормативно обґрунтовуючи власні доводи приписами розд. VII Інструкції № 449, наводить розрахунок пені, яку застосовано до позивача та вказує, що строк давності щодо нарахування, застосування та стягнення сум недоїмки, штрафів та нарахованої пені, - не застосовується.
Ухвалою суду від 11.03.2019 року, яка прийнята на місці та занесена до протоколу судового засідання, судом залучено до матеріалів справи вищевказані пояснення разом із доданими документами.
Письмовою ухвалою суду від 11.03.2019 року судом продовжено шістдесятиденний строк підготовчого провадження у справі №420/5782/18 на тридцять днів та відкладено підготовче засідання по даній адміністративній справі на 09 квітня 2019 року о 10 год. 40 хв.
Ухвалою суду від 09.04.2019 року, яка прийнята на місці та занесена до протоколу судового засідання, судом відкладено підготовче засідання на 15.04.2019 року о 15:00 год.
Ухвалою суду від 15.04.2019 року судом закрито підготовче провадження в адміністративній справі №420/5782/18 та призначено справу до судового розгляду по суті на 25 квітня 2019 року о 15:30 год.
У судовому засіданні 25.04.2019 року судом заслухано вступне слово представників сторін та оголошено перерву до 16.05.2019 року о 14:00 год.
У судовому засіданні 16.05.2019 року представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив суд позов задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, у відповіді на відзив та у наданих під час вступного слова поясненнях.
Представник відповідача у судовому засіданні 16.05.2019 року заявлений позов не визнала та просила суд відмовити у його задоволенні, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позовну заяву та письмових поясненнях, у наданих під час вступного слова поясненнях, а також, зважаючи на подані до суду докази.
Вивчивши матеріали справи, заслухавши вступне слово представників позивача та відповідача, промову в судових дебатах представників сторін, ознайомившись із заявами сторін по суті справи, дослідивши обставини, якими обґрунтовуються ці заяви, та перевіривши їх доказами, суд встановив наступні обставини.
Судом встановлено, що товариство з обмеженою відповідальністю АКВА`СЕРВИС (ідентифікаційний код юридичної особи 33568646) зареєстроване як юридична особа 29.09.2005 року (т.1 а.с.10-11) та взято на облік як платник єдиного внеску в податковому органі, що не заперечувалось позивачем.
Як вбачається з матеріалів справи, 26.07.2018 року начальником управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС в Одеській області на ім`я начальників (заступників начальників) відділів адміністрування податків та зборів з фізичних осіб та єдиного внеску територій обслуговування ДПІ (ОДПІ) ГУ ДФС в Одеській області складено та направлено службову записку №814/11/15-32-13-01 (т.1 а.с.88-89, 95-96), в якій, зазначається, що на виконання п.п.2 п.2 р.VII Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування № 449, та з метою залучення додаткових резервів із надходження коштів зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, направляється для відпрацювання інформація у розрізі платників про застосування штрафних санкцій та пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску станом на 01.07.2018 року, в тому числі, для здійснення дій щодо застосування штрафних санкцій та пені до таких платників податків.
До цього рішення складено розрахунок штрафної санкції (т.1 а.с.13, 47).
Копію вказаного рішення та розрахунку штрафних санкцій направлено позивачу засобами поштового зв`язку та отримано товариством, що не заперечувалось останнім (т.1 а.с.14,47).
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.
Відповідно до п.1.1 ст.1 Податкового кодексу України (далі ПК України) цей Кодекс відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Пунктом 1.3 вказаної статті визначено, що Цей Кодекс не регулює питання погашення податкових зобов`язань, в тому числі, зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VI (далі Закон № 2464-VI).
Відповідно до ч.1 ст.2 Закону № 2464-VI дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.
Згідно з п.1 ч.1 ст.4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» платниками єдиного внеску є, в тому числі, роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.
Як встановлено судом та не заперечувалось позивачем у відповіді на відзив та під час розгляду справи, ТОВ АКВА`СЕРВИС є платником єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Відповідно до ч.4 ст.8 Закону № 2464-VI порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування - Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
Порядок обчислення і сплати єдиного внеску визначені у ст.9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».
Так, відповідно до ч.2 ст.9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.
Згідно з п.п.1,4 ч.2 ст.6 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок; подавати звітність та сплачувати до органу доходів і зборів за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки, порядку та за формою, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування.
Відповідно до статті 6 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" та пункту 4 Положення про Міністерство наказом Міністерства доходів і зборів України від 09.09.2013 року №454 затверджено Порядок формування та подання страхувальниками звіту щодо сум нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, який діяв до 30.04.2015 року (далі Порядок №454).
Пунктом 3.1 розділу ІІ Порядку №454 визначено, що страхувальники, крім зазначених у пунктах 3.5, 3.6 цього розділу, а також страхувальники, зазначені в пункті 3.2 цього розділу, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з ФО- підприємцем, якщо виконувані роботи (надані послуги) відповідають видам діяльності, зазначеним в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у частині подання звіту за таких осіб зобов`язані формувати та подавати до органів доходів і зборів звіт протягом 20 календарних днів, що настають за останнім днем звітного періоду. Звітним періодом є календарний місяць. Звіт подається за формою згідно з додатком 4 до цього Порядку.
З наданих з боку відповідача доказів судом встановлено, що за формою згідно з додатком 4 до Порядку №454 ТОВ «АКВА`СЕРВИС»:
- 16.04.2014 року подало звітність про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за березень 2014 року (т.1 а.с.49-56), у якій позивачем самостійно визначено, що загальна сума єдиного внеску, що підлягає сплаті ТОВ «АКВА`СЕРВИС» складає 4627,40 грн.;
- 05.05.2014 року ТОВ «АКВА`СЕРВИС» подало звітність про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за квітень 2014 року (т.1 а.с.57-64), у якій позивачем самостійно визначено, що загальна сума єдиного внеску, що підлягає сплаті ТОВ «АКВА`СЕРВИС» складає 4627,40 грн.;
- 12.06.2014 року ТОВ «АКВА`СЕРВИС» подало звітність про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за травень 2014 року (т.1 а.с.65-72), у якій позивачем самостійно визначено, що загальна сума єдиного внеску, що підлягає сплаті ТОВ «АКВА`СЕРВИС» складає 4627,40 грн.
Відповідно до ч.4 ст.9 Закону № 2464-VI обчислення єдиного внеску за минулі періоди, крім випадків сплати єдиного внеску згідно з частиною п`ятою статті 10 цього Закону, здійснюється виходячи з розміру єдиного внеску, що діяв на день нарахування (обчислення, визначення) заробітної плати (доходу), на яку відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.
Абзацом 1 частини 5 статті 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» визначено, що сплата єдиного внеску здійснюється у національній валюті шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів для його зарахування, крім єдиного внеску, який сплачується в іноземній валюті розташованими за межами України підприємствами, установами, організаціями (у тому числі міжнародними) за працюючих у них громадян України та громадянами України, які працюють або постійно проживають за межами України, відповідно до договорів про добровільну участь у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування.
Відповідно до ч.7 ст.9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» єдиний внесок сплачується шляхом перерахування платником безготівкових коштів з його банківського рахунку.
Згідно з ч.8 ст.9 Закону № 2464-VI платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.
Таким чином, ТОВ «АКВА`СЕРВИС» не пізніше 20 числа відповідного наступного місяця зобов`язано було сплатити суму єдиного внеску, визначеного товариством самостійно у поданій звітності про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за березень - травень 2014 року.
Як вказує відповідач у відзиві на позов та у письмових поясненнях:
На підтвердження даних обставин з боку відповідача до суду надано облікову (інтегровану) картку платника податку ТОВ «АКВА`СЕРВИС» з єдиного внеску за період з 31.03.2014 року по 30.06.2014 року (т.1 а.с.31-32).
Частиною 1 статті 12 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» визначено, що завданнями центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є забезпечення адміністрування єдиного внеску шляхом його збору, ведення обліку надходжень від його сплати та здійснення контролю за сплатою єдиного внеску.
Відповідно до п.41.1 ст.41 ПК України контролюючими органами є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову, державну митну політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового та митного законодавства, законодавства з питань сплати єдиного внеску та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган (далі - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику), його територіальні органи.
Згідно з п.п.19-1.1.1-19-1.1.2, 19.1.1.10 п.19-1.1 ст. п.19-1 ПК України, контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів; забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів.
Відповідно до пп.14.1.1-1. п.14.1 ст.14 ПК України адміністрування податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та інших платежів відповідно до законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи - це сукупність рішень та процедур контролюючих органів і дій їх посадових осіб, що визначають інституційну структуру податкових та митних відносин, організовують ідентифікацію, облік платників податків і платників єдиного внеску та об`єктів оподаткування, забезпечують сервісне обслуговування платників податків, організацію та контроль за сплатою податків, зборів, платежів відповідно до порядку, встановленого законом.
Згідно з п.6 ч.1 ст.13 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» органи доходів і зборів мають право застосовувати фінансові санкції, передбачені цим Законом.
Відповідно до п.1 розділу ІІ Порядку №765 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску територіальними органами Міндоходів відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися платниками, а для обліку сум передоплати - за кожним платником.
Згідно з п.7 розділу ІІ Порядку №765 операції в інтегрованій картці платника здійснюються в хронологічному порядку.
При цьому, згідно з п.3 розділу І Порядку №765 інтегрована картка платника - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, передоплати та єдиного внеску, що включає комплекс облікових показників з інтегрованих підсистем, за повноту, достовірність і своєчасність відображення яких несуть відповідальність структурні підрозділи територіальних органів Міндоходів за функціональними напрямами роботи.
Відповідно до п.п.11,12,13 розділу ІІ Порядку №765 форми інтегрованих карток платника мають лицьовий та зворотний боки. Зворотний бік інтегрованої картки відображає стан розрахунків платника (суми нарахованого та сплаченого платежів, пені, штрафних (фінансових) санкцій, процентів за користування розстроченням (відстроченням) грошових зобов`язань (податкового боргу), суми податкового боргу, недоїмки із сплати єдиного внеску, надміру та/або помилково сплачені, заявлені до відшкодування тощо) за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами, операції, що проводяться з коштами передоплати. На лицьовому боці інтегрованої картки відображається додаткова інформація щодо стану розрахунків платника за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами та передоплатою.
Усі вартісні операції в інтегрованій картці платника здійснюються у гривнях з двома десятковими знаками. Занесення/перенесення, виключення/включення операцій в інформаційній системі проводяться структурними підрозділами територіальних органів Міндоходів, на які покладено функції з введення відповідної інформації.
Контроль за достовірністю та повнотою відображення інформації в інформаційній системі забезпечується структурними підрозділами, на які покладено функції з введення відповідної інформації.
Пунктом 1 розділу ІІІ Порядку №765 визначено, що нарахуванню в інтегрованій картці платника підлягають: зобов`язання, штрафні санкції та пеня за податками, зборами, митними платежами, самостійно визначені платником; суми до сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником; зобов`язання, штрафні санкції та пеня за податками, зборами, митними платежами, суми до сплати єдиного внеску, визначені територіальним органом Міндоходів та узгоджені відповідно до чинного законодавства; пеня за порушення встановлених строків погашення узгоджених сум зобов`язань за податками, зборами, митними платежами, єдиним внеском; пеня на суму заниження податкового зобов`язання, нарахованого територіальним органом Міндоходів або платником; проценти за користування розстроченням (відстроченням).
Пунктом 5 розділу IV Порядку №765 визначено, що дані про надходження податків, зборів, митних платежів, передоплати та єдиного внеску відображаються територіальним органом Міндоходів, на який покладено функції з ведення обліку відповідного платежу, в інтегрованій картці платника і в реєстрі надходжень та повернень у день отримання від органів Державної казначейської служби України відомостей про зарахування та повернення надміру сплачених платежів у вигляді електронного реєстру розрахункових документів.
Відповідно до п.п.1 п.1 розд.ІІ Порядку №422 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу. Облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення. Інформаційна система органів ДФС після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в ІКП розрахункових операцій. В ІКП на дату проведення кожної облікової операції підбиваються підсумки за всіма її графами.
Отже, за даними вказаної облікової картки, судом встановлено, що ТОВ АКВА`СЕРВИС» здійснено оплату суми єдиного внеску:
Суд зазначає, що при розгляді даної адміністративної справи позивач не надав до суду жодних доказів, які б спростовували факт сплати єдиного внеску, визначеного у відповідних звітах за березень-травень 2014 року із порушенням строків, визначених ч.8 ст.9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».
Відповідно до ч.11 ст.9 Закону № 2464-VI у разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом.
Згідно з п.2 ч.11 ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (в редакції, яка діяла станом на дату виникнення у позивача обов`язку по сплаті єдиного внеску за березень-травень 2014 року, обчисленого ТОВ «АКВА`СЕРВИС» самостійно) за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум.
Відповідно до ч.10 ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу.
Відповідно до ч.14 ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» про нарахування пені та застосування штрафів, передбачених цим Законом, посадова особа органу доходів і зборів у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом, приймає рішення, яке протягом трьох робочих днів надсилається платнику єдиного внеску.
Згідно з ч.15 ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» рішення органу доходів і зборів про нарахування пені та/або застосування штрафів, передбачених частинами одинадцятою і дванадцятою цієї статті, є виконавчим документом.
Дану інструкцію прийнято та затверджено відповідно до статей 4, 6, 7, 8, 10, 12, 25, пунктів 9-2 - 9-5 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», підпункту 5 пункту 4 Положення про Міністерство фінансів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 375.
Так, відповідно до п.1 розділу VII Інструкції №449 за порушення норм законодавства про єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до платників, на яких згідно із Законом покладено обов`язок нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок, застосовуються фінансові санкції (штрафи та пеня) відповідно до Закону.
Відповідно до пп.2 п.2 розділу VII Інструкції №449 (норма, якою керувався відповідач при прийнятті спірного рішення) згідно з частиною одинадцятою статті 25 Закону до платників, визначених підпунктами 1-4 та 6 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, органи доходів і зборів застосовують штрафні санкції в таких розмірах:
- за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у період до 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум.
При цьому складається рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за формою згідно з додатком 12 до цієї Інструкції.
Розрахунок цієї фінансової санкції здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів.
При застосуванні штрафів, зазначених у цьому підпункті, приймається одне рішення на всю суму сплаченої (погашеної) недоїмки незалежно від періодів та кількості випадків сплати за зазначені періоди.
Для платників, зазначених у підпунктах 1, 2 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, таким періодом є календарний місяць, для платників, зазначених у підпунктах 3, 4, 6 пункту 1 розділу II цієї Інструкції,- календарний квартал.
Суд зазначає, що відповідно до п.4 розділу VII Інструкції №449 визначено, що факти порушень законодавства, крім тих, що є предметом акта документальної перевірки, та тих, що зазначені в підпункті 2 пункту 2 цього розділу, посадова особа органу доходів і зборів оформлює актом довільної форми, в якому чітко викладається зміст порушення з обґрунтуванням порушених норм законодавчих актів.
Відповідно до п.7.1 розділу VII Інструкції №455 за порушення норм законодавства про єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до платників, на яких згідно із Законом покладено обов`язок нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок, застосовуються фінансові санкції (штрафи та пеня) відповідно до Закону.
Згідно з пп.2 п.7.2 розділу VII Інструкції №455 відповідно до частини одинадцятої статті 25 Закону до платників, визначених підпунктами 1-4 пункту 2.1 розділу II цієї Інструкції, органи доходів і зборів застосовують штрафні санкції у таких розмірах, зокрема, за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум. При цьому складається рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за формою згідно з додатком 9.
Розрахунок цієї фінансової санкції здійснюється на підставі даних карток особових рахунків платників.
При застосуванні штрафів, зазначених у цьому підпункті, приймається одне рішення після сплати (погашення) у повному обсязі недоїмки окремо за кожний період, за який сплачується єдиний внесок, незалежно від кількості випадків сплати за вказаний період.
Таким чином, як Інструкцією №455, так і Інструкцією №449 визначено, що за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у період до 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум.
При цьому, враховуючи вищенаведені приписи Порядку №765, Порядку №442 та вказаних вище Інструкції, підставою для прийняття такого рішення є саме факт несплати (неперерахування) або несвоєчасної сплати (несвоєчасного перерахування) єдиного внеску платниками податків, а розрахунок за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску відповідно пп.2 п.2, п.4 розділу VII Інструкції №449 здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів, якими, в тому числі є інтегровані картки платників податку, які велися контролюючим органом відповідно до вимог Порядку №765 до 10.06.2016 року та ведуться відповідно до вимог Порядку №442 з 10.06.2016 року.
Отже, прийняття рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за формою згідно з додатком 12 до Інструкції № 449, яке є самостійним виконавчим документом, відбувається на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів, і не потребує попереднього складення акту перевірки.
При цьому суд звертає увагу, що в інших підпунктах пункту 2 розділу VII Інструкції №449 визначено, що підставою для прийняття рішення про застосування штрафних санкцій є акт про зазначене порушення, акт перевірки платника єдиного податку, акт документальної перевірки платника єдиного податку (підпункти 1,3,4,5,6 пункту 2 розділу VII Інструкції №449).
Таким чином, з огляду на викладене, судом не приймається до уваги посилання представника позивача, надані під час розгляду справи на те, що відповідачем при прийняті оскаржуваного рішення порушені вимоги податкового законодавства, у зв`язку із не складанням акту перевірки, на підставі якого могло бути прийнято оскаржуване рішення, оскільки, прийняття оскаржуваного рішення відбувалось на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів (пп.2 п.2, п.4 розділу VII Інструкції №449), і не потребує попереднього складення акту перевірки.
Щодо посилання позивача на ненадання відповідачем жодного документу про наявність у позивача недоїмки , зокрема, податкової вимоги, суд зазначає наступне.
Як вже зазначалось судом, відповідно до ч.14 ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» про нарахування пені та застосування штрафів, передбачених цим Законом, посадова особа органу доходів і зборів у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом, приймає рішення, яке протягом трьох робочих днів надсилається платнику єдиного внеску.
Відповідно до п.5 розділу VII Інструкції №449 на суму недоїмки платнику єдиного внеску нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка на суму фактично сплаченої недоїмки за кожний день прострочення платежу. Нарахування пені починається з першого календарного дня, що настає за днем закінчення строку внесення відповідного платежу, до дня його фактичної сплати (перерахування) включно.
Документи, які є підставою для нарахування пені: документи, що підтверджують суму єдиного внеску та строк його сплати,- звіт платника щодо нарахування єдиного внеску (з додатним значенням); вимога про донараховані суми єдиного внеску за актами документальних перевірок або повідомленням-розрахунком; рішення суду.
Таким чином, рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, в частині нарахування пені, приймається, зокрема, на підставі документів, що підтверджують суму єдиного внеску та строк його сплати, - звіт платника щодо нарахування єдиного внеску.
З наданої до суду облікової (інтегрованої) картки платника податку ТОВ «АКВА`СЕРВИС» по єдиному внеску, а також з розрахунку до оскаржуваного рішення, який міститься в матеріалах справи судом встановлено, що контролюючим органом:
1) нараховано позивачу пеню у розмірі 10%, що складає 391,29 грн., а саме:
- за період з 23.04.2014 року по 24.06.2014 року у розмірі 210,82 грн.;
- за період з 21.05.2014 року по 24.06.2014 року у розмірі 161,96 грн.;
- за період з 24.06.2014 року по 24.06.2014 року у розмірі 18,51 грн.;
2) застосовано до позивача штрафні санкції у загальному розмірі 1260,11 грн., а саме:
Вказані розрахунки проведені відповідачем правомірно, на підставі даних, що містяться в інтегрованій картці позивача по єдиному податку, згідно поданих ним звітів щодо нарахування єдиного внеску за березень-травень 2014 року, та враховуючи вищенаведені судом вимоги ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», Інструкції №455, Інструкції №449.
Отже, проаналізувавши зміст витягів з інтегрованої картки з єдиного внеску позивача та порівнявши їх дані з доданим відповідачем до спірного рішення розрахунком, суд встановив, що зафіксовані в інтегрованій картці платника єдиного внеску відомості про наявність та випадки несвоєчасної сплати позивачем сум недоїмки з єдиного внеску за вказаний період є доведеними.
Відповідно до п.44.1 ст.44 Податкового кодексу України визначено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.
Відповідно до п.44.3 ст.44 Податкового кодексу України платники податків зобов`язані забезпечити зберігання документів, визначених пунктом 44.1 цієї статті, а також документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом не менш як 1095 днів (2555 днів - для документів та інформації, необхідної для здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу) з дня подання податкової звітності, для складення якої використовуються зазначені документи, а в разі її неподання - з передбаченого цим Кодексом граничного терміну подання такої звітності.
При цьому, ст.144 Податкового кодексу України визначено, що граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань, визначеним статтею 102 цього Кодексу.
Згідно з п.102.1 ст.102 Податкового кодексу України визначено, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.
При цьому, відповідно до ч.16 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» строк давності щодо нарахування, застосування та стягнення сум недоїмки, штрафів та нарахованої пені не застосовується.
Суд зазначає, що норми Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» є спеціальними для застосування до спірних правовідносин.
Враховуючи викладене, посилання позивача на неправомірність оскаржуваного рішення з огляду на те, що вказане рішення містить нарахування пені та штрафів за період з 2014 року, а термін позовної давності при застосуванні пені та штрафів з огляду на вимоги ст.102 Податкового кодексу України становить 1095 днів, суд вважає безпідставними, оскільки відповідно до ч. 16 ст. 25 Закону № 2464-VІ строк давності щодо нарахування, застосування та стягнення сум недоїмки, штрафів та нарахованої пені не застосовується, а тому контролюючі органи мають право нараховувати суми зобов`язання з єдиного внеску, що виникло, починаючи з моменту реєстрації платника єдиного внеску і до моменту виявлення контролюючим органом суми недоїмки.
Щодо посилання позивача на ненадання відповідачем доказів, на які міститься посилання в інтегрованій картці єдиного внеску, суд зазначає, що вимогами Порядку №765, який діяв до 10.06.2016 року (станом на час внесення відповідних відомостей до інтегрованої картки) (п.14 розділу ІІ) передбачено, що у разі усного звернення платника посадовою особою територіального органу Міндоходів на підставі даних інтегрованої картки здійснюється звірення стану розрахунків платника за податками, зборами, митними платежами, єдиним внеском та передоплатою за відповідний звітний період.
Доказів звернення позивача з цього приводу до суду не надано.
Дані про надходження податків, зборів, митних платежів, передоплати та єдиного внеску відображаються територіальним органом Міндоходів, на який покладено функції з ведення обліку відповідного платежу, в інтегрованій картці платника і в реєстрі надходжень та повернень у день отримання від органів Державної казначейської служби України відомостей про зарахування та повернення надміру сплачених платежів у вигляді електронного реєстру розрахункових документів.
В свою чергу, суд зазначає, що позивачем не надано жодних доказів на підтвердження того, що в інтегрованій картці позивача з єдиного внеску за період, за який нараховано штрафні санкції та пеню, містяться некоректні дані щодо сплачених сум або дат їх сплати згідно отриманих з органу казначейської служби відомостей.
Таким чином, дані посилання позивача при розгляді справи не приймаються судом до уваги.
Решта доводів позивача щодо неправомірності прийняття оскаржуваного рішення є безпідставними, як нормативно, так і документально необґрунтованими, та висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.
Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.
Частиною 1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Частиною 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно зі ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
16.05.2019 року судом оголошено вступну та резолютивну частину рішення суду та зазначено, що повний текст рішення суду буде виготовлено у строк, визначений ч.3 ст.243 КАС України.
Згідно з приписами ч.3 ст.243 КАС України залежно від складності справи складення рішення, постанови у повному обсязі може бути відкладено на строк не більш як десять, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.
Згідно з ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Відповідно до ч.6 ст.120 КАС України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Таким чином, з урахуванням наведених приписів ч.1,ч.6 ст.120 КАС України, останнім днем для складання рішення суду у повному обсязі по вказаній справі є 27.05.2019 року.
Відповідно до ст.139 КАС України, у зв`язку із відмовою у задоволенні позову, відсутні підстави для розподілу судових витрат.
Керуючись ст.ст. 2,9,72,76,77,90,120,139,193,241-246,255, 295 КАС України, суд,-
ВИРІШИВ:
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Одеський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено та підписано суддею 27.05.2019 року.

Суддя О.М. Соколенко

.