Справа № 560/762/19
Суддя: Тарновецький І.І.
Дата ухвалення: 2019-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/762/19
РІШЕННЯ

іменем України

22 травня 2019 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Тарновецького І.І.

за участю:секретаря судового засідання - Бачок О.В. представника позивача - Яцух С.В., ОСОБА_1 , представника відповідача - Закліцького В.В., Савчука Ю.М.
розглянувши адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лотівка-Еліт" про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лотівка-Еліт", в якому просив суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи ТОВ "Лотівка Еліт"(Славутська виробнича дільниця) розташованої за адресою: Хмельницька область, м. Славута, вул. Привокзальна, 86 (код ЄДРПУО 32678215), до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначених в Акті складеному за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 22.02.2019 №19.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в ході проведення планової перевірки щодо додержання та виконання вимог у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки відповідачем встановлено ряд порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають на об`єкті, а також створюють загрозу виникнення пожежі та швидкого її розповсюдження, перешкоджає гасінню пожежі, проведення робіт з евакуації людей, що, в свою чергу, є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації приміщення до повного усунення порушень.

Ухвалою суду від 25 березня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

16.04.2019 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач зазначив, що Акт перевірки не містить підпису уповноваженої суб`єктом господарювання особи - директора ТОВ "Лотівка Еліт" Кляпа Івана Івановича, не містить відповідного запису посадової особи відповідача про відмову від підписання зазначеного Акту перевірки, а також відсутня інформація про те, що відповідач був ознайомлений з ним, що свідчить про порушення посадовими особами органу державного нагляду (контролю) ч. 6 ст.7 Закону України № 877. Акт № 19 від 22.02.2019 року був надісланий на адресу відповідача засобами поштового зв`язку, по спливу декількох днів після проведення державного нагляду (контролю). Перевірка Славутським районним сектором ГУ ДСНС України у Хмельницькій області проводилася фактично лише 21.03.2019 року у другій половині дня, а саме з 14:00 год. по 16:00 год., що зумовило певні труднощі у відповідача надати підтверджуючі документи, які у Акті перевірки зазначені відсутніми, що не відповідає дійсності. Відтак, відповідач був безпідставно позбавлений можливості зазначити будь-які зауваження чи незгоду з порушеннями зазначеними в Акті перевірки № 19 від 22.02.2019, що стали відомі при ознайомленні з Актом державного нагляду (контролю), який надійшов поштовим листом на адресу останнього, а також надати ряд документів. Просить у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

03.05.2019 на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив у якому зазначено, що виявленні порушення в Акті від 22.02.2019 року №19 складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки не усунуті та на даний час створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а тому позовну заяву необхідно задовольнити в повному обсязі.

21.05.2019 до суду надійшло заперечення на відповідь на відзив у якому зазначено, що захід реагування який вимагається з боку представника відповідача не є співрозмірним до мети його застосування і таке втручання в права відповідача не буде пропорційним з огляду на дані порушення, оскільки ризик виникнення пожежі має вірогідний характер і він безпосередньо не виникає внаслідок виявлених та не усунутих на даний час порушень. Тому у задоволенні позовної заяви просить відмовити у повному обсязі.

Представники позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили суд адміністративний позов задовольнити в повному обсязі, з підстав зазначених у позовній заяві та відповіді на відзив.

Представники відповідача проти задоволення позовних вимог заперечили, просили суд в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників позивача та заперечення представників відповідача, суд встановив наступні фактичні обставини.

На підставі наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області від 27.12.2018 № 822 наказано головним державним інспекторам (інспекторам) з нагляду у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту міст та районів області, особовому складу управління запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України у Хмельницькій області та відділу контролю за особливо важливими об`єктами та застосування санкцій центру забезпечення діяльності ГУ ДСНС України у Хмельницькій області здійснити планові заходи державного нагляду (контролю) у сері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту стосовно об`єктів суб`єктів господарювання.

Славутським районним сектором Головного управління ДСНС України у Хмельницькій області видано повідомлення про проведення планової перевірки від 28 січня 2019 року № 58-8, у якому зазначено, що у період з 18 лютого по 22 лютого 2019 року буде здійснено планову перевірку додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Славутської виробничої дільниці ТОВ "Лотівка Еліт", розташованого за адресою: Хмельницька область, м. Славута, вул. Привокзальна, 86.

Славутським районним сектором Головного управління ДСНС України у Хмельницькій області видано посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 18.02.2019 №11.

За результатами проведеної перевірки складений акт перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 19 від 22.02.2019.

Згідно вказаного акту перевірки позивачем відображено ряд порушень, а саме:

п. 1. Для всіх приміщень не розроблено інструкції про заходи пожежної безпеки (Пункт 4 розділу II ППБУ);

п. 2. Територія об`єкта, а також будинки, споруди, приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки згідно ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальньіе и знаки безопасности" (Пункт 4 розділу II ППБУ);

п. 3. Не надано сертифікат на матеріали якими оздоблено шляхи евакуації адміністративної будівлі щодо показників пожежної небезпеки (горючість, займистість, поширення полум`я поверхнею, димоутворювальну здатність та токсичність продуктів горіння) ( Пункт 22 розділу II ППБУ);

п. 4. Допускається куріння у невстановлених для цього місцях (Глава 1 пункт 1.19 розділу III ППБУ);

п. 5. Не забезпечено утримання засобів протипожежного захисту в зерноскладах № 6,7,8,9,10,11 (системи пожежної сигналізації) у працездатному стані (Пункт 2.2 глави 2 розділу III ППБУ);

п. 6. Дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) зерноскладів № 1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11, механічної майстерні, матеріального складу, адміністративної будівлі не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності. (Абзац перший пункту 2.5 глави 2 розділу III ППБУ);

п. 7. Сходові клітки та інші шляхи евакуації в адміністративній будівлі, зерноскладах №1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11, механічній майстерні, матеріальному складі не забезпечені евакуаційним освітленням. (Пункт 2.31 глави 2 розділу III ППБУ);

п. 8. Для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення не визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 "Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою", а також клас зони згідно з "Правилами будови електроустановок". (Пункт 2.9 глави 2 розділу III ППБУ);

п. 9. Допускається застосування некаліброваних плавких вставок в електрощитах зерноскладів. (Пункт 1.4 глави 1 розділу IV ППБУ);

п. 10. Не надано підтверджуючих матеріалів щодо проведення з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів. (Пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ);

п. 11. Допускається використання тимчасової електромережі в жіночій роздягальні. (Пункт 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ);

п. 12. Електрощити не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки). (Пункт 1.16 глави 1 розділу IV ППБУ);

п. 13. Вимикачі в адміністративній будівлі встановлені на горючу основу. (Пункт 1.17 глави 1 розділу IV ППБУ);

п. 14. В жіночій та чоловічій роздягальні допускається експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією (Пункт 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ);

п. 15. В жіночій роздягальні допускається застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ. (Пункт 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ);

п. 16. В жіночій та чоловічій роздягальні допускається використання пошкоджених розеток. (Пункт 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ);

п. 17. В жіночій та чоловічій роздягальнях допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи. (Пункт 1.18 глави 1 розділу IVППБУ);

п. 18. Допускається використання в пожежонебезпечних зонах (зерносклади №10, 4, 8, операторській ВТЛ) світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків). (Пункт 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ);

п. 19. Не надано підтверджуючі матеріали щодо проведення заміру опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання. (Пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ);

п. 20. Зерносклад № 4 не обладнано пристроями для захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів. (Пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ);

п. 21. Не надано підтверджуючих матеріалів, щодо проведення перевірки і огляду всіх пристроїв блискавкозахисту (Розділ IV глава 1 пункт 1.21 ППБУ НАПБ А. 01.001-2014 п. 9.3.2 ДСТУ Б В.2.5- 38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд ");

п. 22. Не забезпечено справність і утримання у постійній готовності до роботи системи протипожежного захисту (зерносклади № 6,7,8,9,10,11). (Пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ п. 5.7, Дод. Ж п. 6.3 ДБН В.2.5-56:2014 " Системи протипожежного захисту");

п. 23. Адміністративну будівлю, механічну майстерню, матеріальний склад не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту". (Пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ Дод. А ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту");

п. 24. Допускається використання пожежних сповіщувачів (зерносклади № 6,7,8,9,10,11), термін експлуатації яких закінчився. (Пункт 1.3 глави 1 розділу V ППБУ Дод. Ж ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»);

п. 25. Водонапірну башту не пристосовано для відбору води пожежно-рятувальною технікою будь-якої пори року. На корпусі водонапірної башти відсутнє позначення, яке вказує на місце розташування пристрою для забирання води пожежно-рятувальною технікою. (Підпункт 10 пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБУ);

п. 26. Територія об`єкту, будівлі та приміщення не забезпечено первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками згідно норм належності. (Пункт 3.6 глави 3 розділу V ППБУ);

п.27. Для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння не встановлено вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальньіе и знаки безопасности» (Пункт 3.10 глави 3 розділу V ППБУ);

п. 28. Пожежні щити не забезпечені засобами пожежогасіння згідно норм належності. (Пункт 3.11 глави 3 розділу 5 ППБУ);

п. 29. На пожежних щитах не вказано їх порядкові номери та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів. (Пункт 3.11 глави 3 розділу V ППБУ);

п. 30. Не забезпечено захист вогнегасників від потрапляння прямих сонячних променів. (Пункт 3.15 глави 3 розділу V ППБУ);

п. 31. Не здійснюється технічне обслуговування всіх наявних вогнегасників. (Пункт 3.17 глави 3 розділу 5 ППБУ);

п. 32. Не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії. (Пункт 3 частини першої статті 20 КЦЗУ);

п. 33. Відсутній журнал проведення інструктажів з питань техногенної безпеки. (Пункт 4 глави б розділу V ПТБ).

п. 34. Не надано підтверджуючих матеріалів щодо проведення ідентифікації об`єкта підвищеної небезпеки. (Стаття 9 ЗУ N 2245-111);

п. 35. Працівників об`єкта не забезпечено засобами колективного та індивідуального захисту. (Пункт 2 частини першої статті 20 КЦЗУ);

п. 36. Не забезпечено аварійно-рятувальне обслуговування на договірній основі. (Пункт 12 частини першої статті 20 КЦЗУ, ПКМУ № 763 від 26.10.2016 р. «Про затвердження переліку суб`єктів господарювання, галузей та окремих територій, які підлягають постійному та обов`язковому аварійно-рятувальному обслуговуванню на договірній основі»);

п. 37. Не надано підтверджуючих матеріалів щодо створення об`єктового матеріального резерву для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій. (Пункт 18 частини першої статті 20 КЦЗУ ПКМУ № 775 від 30.09.2015 р. «Про затвердження Порядку створення та використання матеріальних резервів для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій»);

п. 38. Не надано підтверджуючих матеріалів щодо проведення ідентифікації потенційно-небезпечного об`єкта. (ст. 7 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів, затвердженого наказом МНС України від 18.12.2000 року №338 (у редакції наказу МНС України від 16.08.2005 року №140), Методики ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, затвердженої наказом МНС від 23.02.2006 №98);

п. 39. Не надано підтверджуючих матеріалів, щодо розроблення паспорта потенційно небезпечного об`єкта. (п. 3, 5, 20 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів, затвердженого наказом МНС України від 18.12.2000 року №338 (у редакції Наказу МНС України від 16.08.2005року №140)).

Складений акт перевірки направлено на адресу відповідача засобами поштового зв`язку.

У зв`язку з виявленими перевіркою порушеннями позивач звернувся до суду з позовом про застосування заходів реагування до відповідача шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів відповідача.

Надаючи правову оцінку публічно-правовим відносинам, суд виходить із наступного.

Спірні правовідносини регулюються Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI, Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 №877-V (далі Закон №877-V) та Правилами пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом Міністерством внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417, зареєстровані у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697.

Відповідно до статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа (частина четверта статті 4 Закону №877-V).

Частиною сьомою статті 7 Закону №877-V визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно зі статтею 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Відповідно до статті 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до Указу Президента України від 16.01.2013 №20/2013 Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України (далі - Міністр).

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Основними завданнями ДСНС України є, зокрема: реалізація державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Таким чином, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області є територіальним органом центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, а тому воно наділене повноваженнями здійснювати державний нагляд (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і звертатись до суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки визначені статтею 68 Кодексу цивільного захисту України, відповідно до якої посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Згідно з частиною другою цієї статті повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Згідно з частиною другою статті 51 та частиною третьою статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної та пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до пунктів 26, 33, 43 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Суд зазначає, що в контексті вищенаведених норм настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Враховуючи те, що заходи реагування застосовуються судом за позовом органу державного нагляду, останній повинен обґрунтувати наявність підстав для цього, тобто вказати та довести, що виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а також необхідність застосування конкретного заходу реагування залежно від характеру порушень та ступеню їх небезпеки.

Разом з тим, аналізуючи положення частини п`ятої статті 4 Закону №877-V та статей 68, 70 Кодексу цивільного захисту України, суд також приходить до висновку, що цими правовими нормами установлена можливість застосування як органом державного нагляду, так і судом різних заходів реагування за одні й ті самі порушення, при цьому критерієм їх розмежування є створення такими порушеннями загрози життю та здоров`ю людей і саме наявність такої загрози надає можливість для застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Отже, загрозу життю та здоров`ю людей створюють такі порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, які можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (пункт 32 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України).

Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, а тому необхідність вжиття таких заходів слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи. При цьому, підстави для застосування заходів реагування мають бути підтверджені та існувати на день винесення судового рішення.

При цьому суд враховує наведені відповідачем твердження щодо вжиття ним необхідних заходів, спрямованих на дотримання пожежної безпеки в ТОВ "Лотівка Еліт" (Славутська виробнича дільниця) та усунення порушень, виявлених перевіркою.

Так, із відзиву на позовну заяву слідує, що ТОВ "Лотівка Еліт" (Славутська виробнича дільниця) здійснено заходи на усунення ряду порушень, встановлених перевіркою, з якими частково погодився позивач, а саме: для всіх приміщень розроблено інструкції про заходи пожежної безпеки; територія об`єкта, а також будинки, споруди, приміщення забезпечені відповідними знаками безпеки згідно ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальньіе и знаки безопасности"; забезпечено утримання засобів протипожежного захисту в зерноскладах № 6,7,8,9,10,11 (системи пожежної сигналізації) у працездатному стані; для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення визначені категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 "Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою", а також клас зони згідно з "Правилами будови електроустановок"; усунено порушення щодо застосування некаліброваних плавких вставок в електрощитах зерноскладів; складено акти огляду прихованих робіт, які підтверджують проведення з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів; електрощити оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки). (Пункт 1.16 глави 1 розділу IV ППБУ); в жіночій та чоловічій роздягальнях встановлено світильники; встановлено в пожежонебезпечних зонах (зерносклади №10, 4, 8, операторській ВТЛ) світильники із захисним суцільним склом (ковпаки); надано підтверджуючі матеріали щодо проведення заміру опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання зерносклад № 4 обладнано пристроями для захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів; забезпечено справність і утримання у постійній готовності до роботи системи протипожежного захисту (зерносклади № 6,7,8,9,10,11); водонапірну башту пристосовано для відбору води пожежно-рятувальною технікою будь-якої пори року. На корпусі водонапірної башти наявне позначення, яке вказує на місце розташування пристрою для забирання води пожежно-рятувальною технікою; територія об`єкту, будівлі та приміщення забезпечено первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками згідно норм належності; для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння встановлено вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір, ГОСТ 12.4.026-76 ССБТ. Цвета сигнальньіе и знаки безопасности; вжито заходів по забезпеченню пожежних щитів засобами пожежогасіння згідно норм належності; на пожежних щитах зазначено їх порядкові номери та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів; забезпечено захист вогнегасників від потрапляння прямих сонячних променів; здійснено технічне обслуговування всіх наявних вогнегасників; розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії; журнал проведення інструктажів з питань техногенної безпеки на об`єкті наявний і ведеться; підтверджуючих матеріалів щодо проведення ідентифікації об`єкта підвищеної небезпеки наявні у товаристві; надано підтверджуючих матеріалів щодо створення об`єктового матеріального резерву для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій; надано підтверджуючі матеріали щодо проведення ідентифікації потенційно-небезпечного об`єкта.

Стосовно порушень виявлених позивачем під час перевірки, та визначених у пунктах 3, 4, 5, 6, 7, 13, 14, 16, 21, 23, 24, 35, 36, 39 акту перевірки, суд зазначає наступне.

Згідно п. 3 Акту відповідачем не надано сертифікат на матеріали якими оздоблено шляхи евакуації адміністративної будівлі щодо показників пожежної небезпеки (горючість, займистість, поширення полум`я поверхнею, димоутворювальну здатність та токсичність продуктів горіння).

Представники відповідача в судовому засіданні надали суду пояснення, в яких зауважили, що цілісний майновий комплекс ТОВ «Лотівка Еліт» (Славутська виробнича дільниця), який був об`єктом перевірки, як вбачається із Витягу про Державну реєстрацію прав, комунального підприємства «Славутське бюро технічної інвентаризації», був придбаний ТОВ «Лотівка Еліт» у 2011 році, згідно договору купівлі-продажу р/н 2736 від 19.07.2011 та зареєстрований за ТОВ «Лотівка Еліт», згідно з Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 03.04.2013. А тому, оскільки ТОВ «Лотівка Еліт» не здійснювало оздоблення шляхів евакуації адміністративної будівлі, яке залишилось у первісному вигляді від попереднього власника, зазначені сертифікати (протоколи випробувань) у товариства відсутні.

Представниками позивача в спростування зазначеного не надано до суду жодних належних та допустимих доказів.

Стосовно допуску куріння у невстановлених для цього місцях (пункт Акту перевірки 4) суд зазначає, що на підтвердження відведення місць для куріння, представниками відповідача надано до суду наказ №39/1 від 01.02.2019 директора ТОВ «Лотівка Еліт» "Про застосування відкритого вогню та використання побутових електронагрівальних приладів" та фотокопії з яких встановлено, що на території підприємства обладнані спеціальні місця для куріння, а також зазначені місця позначені на території підприємства спеціальними знаками та написами, де встановлені урни з негорючого матеріалу.

Представники позивача в спростування зазначеного не надали жодних належних та допустимих доказів.

Стосовно встановлених порушень викладених у пункті 5 Акту перевірки, а саме: "Не забезпечено утримання засобів протипожежного захисту в зерноскладах № 6,7,8,9,10,11 (системи пожежної сигналізації) у працездатному стані", суд зазначає, що пунктом 2.2 глави 2 розділу III ППБУ встановлено, що керівники об`єктів, підприємств повинні забезпечити утримання засобів протипожежного захисту у працездатному стані та забезпечити їх технічне обслуговування.

Представниками відповідача в судовому засіданні надано пояснення, що дане порушення перебуває на стадії виконання, про що надали договір підряду №112 від 28.03.2019, який укладено між ТОВ «Лотівка Еліт» та Шепетівською ГРБД протипожежних робіт Хмельницького спеціалізованого РБП ПР, як підрядником на виконання робіт, згідно п.1.1. цього договору, з капітального ремонту автоматичної пожежної сигналізації зерноскладів №6, 7, 8, 9, 10, 11.

Щодо порушень визначених у пункті 6 - "Дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) зерноскладів № 1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11, механічної майстерні, матеріального складу, адміністративної будівлі не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності", суд зазначає, що представники відповідача в судовому засіданні пояснили, що в подальшому дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) вказаних об`єктів відповідача будуть оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності у встановленому порядку.

Стосовно встановлених порушень викладених у Акті перевірки у пункті 7, а саме: "Сходові клітки та інші шляхи евакуації в адміністративній будівлі, зерноскладах №1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11, механічній майстерні, матеріальному складі не забезпечені евакуаційним освітленням", суд зазначає наступне.

П 2.31 глави 2 розділу III ППБУ передбачено, що сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.

Разом з тим, згідно з вимогами п.9.7.5. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», вимоги до влаштування аварійного освітлення евакуювання необхідно встановлювати згідно з вимогами ОСОБА_2 2.5.-23 та ОСОБА_2 2.5-28.

Так, згідно ДБН ОСОБА_3 .2.5-28-2006. Природне і штучне освітлення (надалі - ДБН В.2.5-28- 2006), які були чинними на день проведення перевірки, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 15 травня 2006 року № 168, ці Норми поширюються на проектування освітлення територій, приміщень нових та існуючих, що підлягають реконструкції, будівель і споруд різного призначення, місць виконання робіт на відкритих просторах, територій промислових та сільськогосподарських підприємств, залізничних колій площ підприємств, зовнішнього освітлення міст, поселень та сільських населених пунктів. Проектування пристроїв місцевого освітлення, які постачаються комплектно зі станками, машинами і виробничими меблями, слід також виконувати відповідно до цих Норм.

Згідно п. 47. ДБН ОСОБА_3 .2.5-28-2006 визначено, що евакуаційне освітлення в приміщеннях або в місцях виконання робіт поза будинками слід передбачати:

- у місцях, небезпечних для проходу людей;

- у проходах і на сходах, які використовуються для евакуації людей, при чисельності евакуйованих понад 50 чоловік;

- по основних проходах виробничих приміщень, в яких працює понад 50 чоловік;

- на сходових клітках житлових будинків заввишки 6 поверхів і більше;

- у виробничих приміщеннях з постійно працюючими в них людьми, де вихід людей із приміщення при аварійному відключенні нормального освітлення пов`язаний з небезпекою травмування при продовженні роботи виробничого устаткування;

- у приміщеннях громадських і допоміжних будинків промислових підприємств, якщо в приміщенні можуть перебувати одночасно понад 100 чоловік;

- у виробничих приміщеннях без природного світла.

Також, п.4.77. цих норм встановлено, що в громадських і допоміжних будинках підприємств виходи з приміщень, де можлива І присутність понад 100 чоловік, а також виходи з виробничих приміщень без природного світла, де можлива присутність понад 50 чоловік або які мають площу понад 150 м. кв., повинні бути відмічені покажчиками.

Однак, як встановлено із довідки №165/1-ДЕ від 04.04.2019, наданої до суду відповідачем, про кількість працюючих працівників по Славутській виробничій дільниці ТОВ «Лотівка Еліт», на даному об`єкті, не можлива присутність, як і не використовується праця одночасно 50 або більше чоловік, внаслідок чого, зазначені вимоги Норм ОСОБА_2 2.5-28-2006, не розповсюджуються до зерноскладів №1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, механічної майстерні та матеріального складу зазначеного об`єкту.

Представники позивача в спростування зазначеного не надали жодних належних та допустимих доказів.

Щодо встановленого порушення викладеного у пункті 13 Акту перевірки, а саме: "Вимикачі в адміністративній будівлі встановлені на горючу основу", представники позивача не змогли надати до суду жодних доказів на підтвердження встановленого порушення, проте представник відповідача заперечив, що такі порушення наявні у в адміністративній будівлі Славутської виробничої дільниці ТОВ «Лотівка Еліт»

Стосовно встановлених порушень викладених у пункті 14 Акту перевірки, а саме: "В жіночій та чоловічій роздягальні допускається експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією", представник відповідача пояснив, що побутовий подовжувач, який використовувався в жіночій та чоловічій роздягальні був вилучений відразу після проведення перевірки, та в подальшому не використовувався.

Представники позивача на спростування наданих пояснень представником відповідача доказів надати не змогли, однак зазначили, що наведене можливо встановити лише під час проведення позапланової перевірки, в разі звернення суб`єкта господарювання з відповідним листом до Головного управління ДСНС у Хмельницькій області.

Щодо порушень визначених у пункті 16 - "В жіночій та чоловічій роздягальні допускається використання пошкоджених розеток", суд зазначає, що представником відповідача на підтвердження зазначено надано докази того, що відповідачем вжито необхідних заходів та усунуто зазначений недолік, що підтверджено доданою до матеріалів справи фотокопією.

Представники позивача на спростування вказаного також не змогли надати пояснень, а лише посилалися на те, що зазначену обставину можливо встановити під час проведення позапланової перевірки.

Стосовно встановленого порушення викладеного у пункті 21 Акту перевірки, а саме: "Не надано підтверджуючих матеріалів, щодо проведення перевірки і огляду всіх пристроїв блискавкозахисту," суд зазначає, що, згідно п.9.3.8 ДСТУ Б В.2.5- 38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд" позачергові виміри опору заземлення пристроїв блискавкозахисту слід проводити після виконання ремонтних робіт, як на пристроях блискавкозахисту, так і на самих об`єктах, що захищаються, і поблизу них. Результати перевірок оформлюються актами, заносяться у паспорти і журнал обліку стану пристроїв блискавкозахисту.

Проте, як пояснив представник відповідача в судовому засіданні, що на ТОВ «Лотівка Еліт» ХПД м. Славута ремонтні роботи не виконувалися та внаслідок чого, акт перевірки не складався, однак на підтвердження наявності матеріалів, щодо проведення перевірки і огляду всіх пристроїв блискавкозахисту представником відповідача надано до суду паспорти заземлюючих пристроїв щодо проведення перевірки і огляду всіх пристроїв блискавкозахисту, відповідно до ДСТУ Б В. 2.538:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд, як це вбачається із Технічного звіту по електровимірах ТОВ «Лотівка Еліт» ХПД м. Славута /блискавкозахисти/ з січня 2019 року, наданого ПП ВТЦ «Облстандарт».

Отже, враховуючи зазначене, відповідач не мав можливості усунути порушення Розділу IV глави 1 пункту 1.21 ППБУ НАПБ А. 01.001-2014 п. 9.3.2 ДСТУ Б В.2.5- 38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд" через незалежні від нього обставини, водночас здійснив всі можливі заходи для його усунення у подальшому.

Стосовно встановлених порушень викладених у Акті перевірки у пункті 23, а саме: "Адміністративну будівлю, механічну майстерню, матеріальний склад не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ОСОБА_4 .2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту," суд зазначає, що як вже наводилося вище, цілісний майновий комплекс Товариства з обмеженою відповідальністю "Лотівка-Еліт" (Славутська виробнича дільниця), який був об`єктом перевірки, згідно Витягу про Державну реєстрацію прав, комунального підприємства «Славутське бюро технічної інвентаризації», був придбаний ТОВ «Лотівка Еліт» у 2011 році, згідно договору купівлі-продажу р/н 2736 від 19.07.2011 та зареєстрований за ТОВ «Лотівка Еліт», згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 03.04.2013, а тому враховуючи зазначене, адміністративна будівля, механічна майстерня та матеріальний склад, на момент придбання товариством зазначеного комплексу, не були обладнані системами протипожежного захисту.

Внаслідок чого, відповідач не мав можливості усунути порушення Пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ Дод. А ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" через незалежні від нього обставини.

Щодо допуску до використання пожежних сповіщувачів (зерносклади № 6,7,8,9,10,11), термін експлуатації яких закінчився (пункт Акту перевірки 24), представник відповідача зазначив, що на виконання даного пункту встановлених недоліків, ТОВ «Лотівка Еліт» 28.03.2019 укладено договір підряду №112 з Шепетівською ГРБД протипожежних робіт Хмельницького спеціалізованого РБП ПР, як підрядником на виконання робіт, згідно п.1.1. цього договору, з капітального ремонту автоматичної пожежної сигналізації (у тому числі пожежних сповіщувачів) зерноскладів №6, 7, 8, 9, 10, 11. (копія договору надана до матеріалів справи).

Окрім того, представник відповідача пояснив, що товариством вживаються заходи по усуненню виявленого порушення.

Стосовно встановлених порушень викладених у пункті 35 Акту перевірки, а саме: "Працівників об`єкта не забезпечено засобами колективного та індивідуального захисту" , суд зазначає, що пунктом 2 частини першої статті 20 КЦЗУ визначено, що до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту.

Разом з тим, згідно п. 1 загальної частини «Порядку забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю», затвердженого Постановою Кабінету міністрів України №1200 від 19.08.2002, встановлено, що цей Порядок визначає механізм забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами радіаційного та хімічного захисту у разі застосування ядерної та інших видів зброї масового знищення проти України в умовах воєнного стану або у разі виникнення надзвичайної ситуації на радіаційно та хімічно небезпечних об`єктах господарювання в умовах мирного стану.

З матеріалів справи судом встановлено, що Славутська виробнича дільниця ТОВ «Лотівка Еліт» не належить до радіаційно та хімічно небезпечних об`єктів, а тому враховуючи вищезазначені норми, суд встановив, що зазначений пункт порушення у Акті є необґрунтованим та таким, що не може застосовуватись у даному випадку.

Окрім того, представниками позивача надано до суду докази, щодо наявності у відповідача, зокрема, на виробничій дільниці м. Славута, засобів індивідуального захисту, придбання яких підтверджуються: накладною №7468 від 20.02.2019 року; видатковою накладною №ОТ-0007944 від 23.10.2018 року; видатковою накладною №ОТ-0006209 від 21.08.2018 року, що свідчить про забезпечення працівників дільниці засобами індивідуального захисту.

Щодо встановленого порушення позивачем та викладеного у Акті перевірки в пункті 36 "Не забезпечено аварійно-рятувальне обслуговування на договірній основі", суд зазначає, що згідно п. 1 частини п`ятої ст. 24 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень оперативно - рятувальної служби цивільного захисту належить, зокрема, аварійно - рятувальне обслуговування на договірній основі об`єктів підвищеної небезпеки та окремих територій, що перебувають у власності, володінні або користуванні суб`єктів господарювання, на яких існує небезпека виникнення надзвичайних ситуацій, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 10 ч. 2 «Переліку суб`єктів господарювання, галузей та окремих територій, які підлягають постійному та обов`язковому аварійно-рятувальному обслуговуванню на договірній основі», затвердженого постановою КМУ від 26.10.2016 №763, встановлена така галузь, як агропромисловий комплекс, а саме, пожежовибухонебезпечні об`єкти заготівлі та переробки зерна, які належать до категорії А або Б незалежно від площі та категорії В площею 500 кв. метрів і більше.

Пунктом 17 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про зерно та зерновий ринок в Україні" встановлено, що зернопереробні підприємства - підприємства, які приймають, зберігають та переробляють зерно, зокрема борошномельні, круп`яні, комбікормові, олієекстракційні, спиртові солодові пивзаводи.

З наявної в матеріалах справи копії витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань судом встановлено, що ТОВ «Лотівка Еліт» не здійснює такого виду господарської діяльності, як переробка зерна, а лише здійснює його вирощування та доробку (зберігання), про що також зазначено і у Акті перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 19 від 22.02.2019.

Як визначено у Наказі Міністерства аграрної політики України від 15.06.2004р. №228 "Про затвердження Технічного регламенту зернового складу", доробка зерна - сукупність технологічних операцій, спрямованих на забезпечення або поліпшення (при необхідності) встановлених показників якості зерна відповідно до вимог договору складського зберігання зерна, контракту, державних стандартів.

Представник відповідача в судовому засіданні пояснив, що ТОВ «Лотівка Еліт» здійснює післяурожайну діяльність з підвищення якості насіння, очищення насіння від стороннього матеріалу шляхом пропускання його через сито, механічним способом або видалення насіння, зіпсованого комахами, та недозрілого насіння, так само як і видалення сирого насіння, не придатного для зберігання, що включає в себе сушіння, очищення, сортування, оброблення та протравлювання насіння перед його реалізацією.

Отже, аналізуючи визначення терміну "доробка зерна" та взявши до уваги пояснення представника відповідача, суд дійшов висновку, що вид діяльності, який згідно витягу з ЄДР наявний у відповідача, визначеному у КВЕД ДК 009:2010, як діяльність передбачена кодом 01.64, відповідає терміну "доробка зерна", яка включає усі види післяурожайної діяльності з підвищення якості насіння, а саме сушіння, очищення, сортування, оброблення та протравлювання насіння перед його реалізацією.

Разом з тим, як вбачається з Наказу Міністерства аграрної політики України від 20.07.2005р. №326/183 «Про затвердження та введення в дію вимог до якості зерна державного резерву», переробка зерна - це технологічний процес, здійснення якого змінює форму, властивості або склад сировини, напівфабрикатів або готової продукції з метою отримання нової продукції.

З огляду на встановлене суд приходить до висновку, що виробнича дільниця Товариства, що розташована у м. Славута, не відповідає необхідним критеріям, а саме, не здійснює діяльність з зберігання та переробки зерна, яка підлягала б постійному та обов`язковому аварійно - рятувальному обслуговуванню на договірній основі.

Окрім того, як зазначалося вище виробнича дільниця Товариства, що розташована у м. Славута з огляду на ст. 1 Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки" не відноситься до сфери його застосування, оскільки об`єкт підвищеної небезпеки, згідно ст. 1 зазначеного закону - це об`єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об`єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру. Небезпечна речовина - хімічна, токсична, вибухова, окислювальна, горюча речовина, біологічні агенти та речовини біологічного походження (біохімічні, мікробіологічні, біотехнологічні препарати, патогенні для людей і тварин мікроорганізми тощо), які становлять небезпеку для життя і здоров`я людей та довкілля, сукупність властивостей речовин і/або особливостей їх стану, внаслідок яких за певних обставин може створитися загроза життю і здоров`ю людей, довкіллю, матеріальним та культурним цінностям.

Судом в судовому засіданні встановлено, що відповідач жодного відношення до небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси - не має.

Щодо порушення викладеного в Акті перевірки у пункті 39, а саме " Не надано підтверджуючих матеріалів, щодо розроблення паспорта потенційно небезпечного об`єкта", представник відповідача в судовому засіданні надав пояснення, що дане порушення взято до уваги та товариством будуть вжиті всі необхідні заходи по розробленню паспорта потенційно небезпечного об`єкта.

З аналізу правових норм, які містяться у пункті 12 частини першої статті 67, частині другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України, вбачається, що передумовою звернення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду щодо застосування або підтвердження обґрунтованості застосування заходів реагування є встановлення такого порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Тобто, наявність загрози саме безпосередньо життю та здоров`ю людей (а не загрози виникнення пожежі) є обов`язковою умовою для застосування заходів реагування.

Суд зазначає, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, Кодексом цивільного захисту України не визначено, отже, віднесення до зазначеної категорії є оцінкою суб`єкта владних повноважень, а тому, в кожному окремому випадку суб`єкт владних повноважень має визначати чи створюють виявлені порушення загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання.

Важливою умовою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованих підстав для застосування саме конкретного заходу реагування та його адекватність виявленим порушенням.

Так, відповідно до пункту 12 частини 1 статті 67, статті 68 Кодексу цивільного захисту України, заходи реагування на порушення можуть включати як повне, так і часткове зупинення роботи підприємства, а також можуть стосуватися лише щодо окремих виробничих вузлів (окремих виробництв, виробничих дільниць, будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць).

Очевидно, що наведеними правовими нормами передбачено декілька видів заходів реагування, серед яких повне зупинення роботи підприємства є крайнім заходом.

Отже, обов`язковою передумовою для застосування судом заходів реагування шляхом повного або часткового зупинення експлуатації Товариства з обмеженою відповідальністю "Лотівка-Еліт" (Славутської виробничої дільниці) є існування таких порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на об`єкті, які створюють загрозу здоров`ю та життю людей.

В процесі судового розгляду позивач не довів, що перелічені в акті перевірки порушення Товариством з обмеженою відповідальністю "Лотівка-Еліт" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, а усунення цих порушень вимагає вжиття заходів реагування у вигляді повного зупинення комунального закладу.

Крім того, суд враховує, що основну частину виявлених під час перевірки порушень відповідач усунув в повному обсязі, а щодо інших порушень, представники позивача в судовому засіданні не змогли пояснити чи усунено порушення відповідачем, на час розгляду справи, а також зазначили, що позивачу не відомо в якому стані на даний час знаходиться усунення ТОВ "Лотівка-Еліт" встановлених під час перевірки порушень.

Відповідно ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести обставини на яких ґрунтуються її вимоги.

Таким чином позивачем не надано доказів того, чи усунено порушення відповідачем встановлених під час проведеної перевірки на час розгляду справи, а тому в задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лотівка-Еліт" про застосування заходів реагування - відмовити.

Судові витрати в порядку статті 139 КАС України розподілу між сторонами не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 27 травня 2019 року

Позивач:Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області (вул. Героїв Чорнобиля, 1/2, м. Хмельницький, Хмельницька область,29001 , код ЄДРПОУ - 38662200)
Відповідач:Товариство з обмеженою відповідальністю "Лотівка-Еліт" (вул. Центральна, 1, корпус Б, с. Лотівка, Шепетівський район, Хмельницька область,30453 , код ЄДРПОУ - 32678215)

Головуючий суддя /підпис/ І.І. Тарновецький
"Згідно з оригіналом" Суддя І.І. Тарновецький