Справа № 320/2201/19
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2019-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 травня 2019 року м. Київ № 320/2201/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лиска І.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Територіального управління державного бюро розслідувань в м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії ,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Територіального управління державного бюро розслідувань в м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

Статтею 169 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 2 статті 160 КАС України передбачено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Позовну заяву підписано самим позивачем - ОСОБА_1 .. Суддя, звертає увагу на те, що в матеріалах позовної заяви відсутні копії сторінок паспорту громадянина України як документа, що підтверджує наявність у ОСОБА_1 процесуальної правосуб`єктності.

Крім того, паспорт громадянина України дає змогу підтвердити місце реєстрації заявника.

Так, згідно з ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальну діяльність, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону України Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус від 20.11.2012 р. № 5492-VІ (далі-Закон № 5492) паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України на території України.

Згідно з п. 1.2 Порядку оформлення і видачі паспорта громадянина України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 13.04.2012 № 320 паспорт громадянина України (далі - паспорт) видається територіальними підрозділами Державної міграційної служби України (далі - територіальні підрозділи) за місцем проживання кожному громадянинові України після досягнення 16-річного віку, а надалі в разі необхідності обмінюється, видається замість утраченого, викраденого або зіпсованого.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що в даному випадку належним доказом наявності у ОСОБА_1 адміністративної процесуальної правосуб`єктності є саме паспорт громадянина України, копії сторінок якого до позовної заяви не долучені. Таким чином суд вважає, за необхідне витребувати від позивача копії всіх заповнених сторінок паспорта.

Відповідно до пункту 3 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, у позовній заяві зазначаються ціна позову та обґрунтований розрахунок суми, що стягується.

Позивачем у позовній заяві заявлені вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди у розмірі 100000 грн.. Разом з цим, обґрунтованого розрахунку суми, заявленої до стягнення, позовна заява та додані до неї матеріали не містять. Також, позивачем не надано жодного доказу на підтвердження причинно-наслідкового зв`язку моральних страждань позивача та протиправних дій відповідача.

Крім того, позивачем також заявлено вимогу про відшкодування матеріальної шкоди у вигляді не отриманої заробітної плати за період з 15.03.2019 по момент ухвалення судового рішення, про те, обґрунтованого розрахунку суми, заявленої до стягнення, позовна заява та додані до неї матеріали не містять.

Згідно з п.8 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначається, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Суд зазначає, що позивачем вказано перелік документів поданих до суду, про те, до суду подано лише один примірник позовної заяви без додатків, про що Київським окружним адміністративним судом складено Акт від 03.05.2019.

П.11 ч. 5 ст.160 КАС України, передбачено, що до позовної заяви подається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Про те, в матеріалах справи дане підтвердження відсутнє, як і відсутня дана інформація в самій позовній заяві.

Відповідно до ч.1 ст.161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Разом з тим, до суду подано лише один примірник позовної заяви без додатків та без кількості примірників для сторін.

Окрім того, згідно з ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Розміри ставок судового збору визначені статтею 4 Закону України "Про судовий збір". Так, згідно приписами частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI, за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Таким чином, з урахуванням положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 07.12.2017 № 2246-VIII, при зверненні до суду з даним позовом розмір судового збору повинен складати 1921,00 грн.

Судом встановлено, що позивачем, який не входить до визначеного статтею 5 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI переліку осіб, що звільняються від сплати судового збору, взагалі не сплачено судовий збір за подання позовної заяви. Так, позивачем необхідно сплатити 1536,80 грн. за заявлені позовні вимоги немайнового характеру.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність адміністративної справи вимогам ст. 160, 161 КАС України. Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Враховуючи викладене, адміністративна справа підлягає залишенню без руху з наданням позивачу 5-ти денного строку для усунення її недоліків з дня отримання копії даної ухвали. Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті протягом п`яти днів з моменту отримання даної ухвали, шляхом приведення позовної заяви у відповідності до ст.160, 161 КАС України. Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суддя -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіального управління державного бюро розслідувань в м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання винити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачеві п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали, шляхом приведення позовної заяви у відповідності до ст.160, 161 КАС України.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Лиска І.Г.