Справа № 478/831/19
Суддя: Томашевський О. О.
Дата ухвалення: 2019-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №478/831/19 Пров. №2-а/478/16/2019
У Х В А Л А

28 травня 2019 року смт.Казанка

Казанківський районний суд Миколаївської області в складі, судді Томашевського О.О., розглянувши матеріали скарги ОСОБА_1 до Управління державної виконавчої служби відділу примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції в Миколаївській області про визнання неправомірних дій Управління державної виконавчої служби відділу примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Казанківського районного суду Миколаївської області зі скаргою до Управління державної виконавчої служби відділу примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції в Миколаївській області про визнання неправомірних дій Управління державної виконавчої служби відділу примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області та зобов`язання вчинити певні дії.

Розглянувши матеріали скарги, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 5 КАС України передбачено право кожної особи на звернення до адміністративного суду якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси і просити про їх захист.

У відповідності до п.п.3, 5 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно ч.2 ст.171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до вимог ст.269 КАС України, у справах, визначених ст.ст.273 - 277, 280 - 283, 285 - 289 цього Кодексу, заявами по суті справи є позовна заява та відзив на позовну заяву (відзив).

Згідно із ч.1 ст.168 КАС України, позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (ч.ч.1, 2 ст.160 КАС України).

Із наведеного слідує, що кожна особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, зміст якої має відповідати вимогам ст.160, 161 КАС України.

Разом із тим, як слідує із отриманих матеріалів, позивач ОСОБА_1 звернувся до суду не з позовною заявою, а із скаргою, що не передбачено нормами КАС України.

Наведене узгоджується із положеннями ч.1 ст.287 КАС України, якими визначено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно подати належним чином оформлену позовну заяву, зміст якої має відповідати положенням ст.ст.160, 161 КАС України.

При цьому, позивачу слід також врахувати, що відповідно до ч.3 ст.287 КАС України, відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби.

Відповідно до ст.6 Закону України «Про органи та осіб, що здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів» систему органів примусового виконання рішень складає Міністерство юстиції та органи державної виконавчої служби, утворені Міністерством юстиції України в установленому законом порядку.

Згідно з Типовим положенням про управління державної виконавчої служби головних територіальних управлінь Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 1183/5 від 20.04.2016 року, управління державної виконавчої служби головних територіальних управлінь юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі (далі - Управління) є органом державної виконавчої служби, який входить до системи органів Міністерства юстиції України.

До складу Управління входить відділ примусового виконання рішень.

Аналізуючи викладене, відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідне управління державної виконавчої служби, а не відділ, який є структурним підрозділом Управління.

Вказане узгоджується з п.11 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 3 від 13.12.2010 року «Про практику застосування адміністративними судами законодавства у справах із приводу оскарження рішень, дій чи бездіяльності державної виконавчої служби», згідно яким, відповідачем у справах з приводу оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державної виконавчої служби чи іншої посадової особи державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби.

Такими органами державної виконавчої служби є державна виконавча служба України, до складу якої входить відділ примусового виконання рішень; управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі, до складу яких входять відділи примусового виконання рішень.

В той же час, ОСОБА_1 в якості відповідача зазначено відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Миколаївській області, а тому, позивачу необхідно зазначити належного відповідача відповідно до вимог законодавства та вказати його вірне місцезнаходження.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч.2 ст.287 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Дана норма закону означає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Як вбачається з поданої скарги, ОСОБА_1 дізнався про порушення його прав 16 квітня 2019 року, після отримання листа управління державної виконавчої служби ГТУЮ у Миколаївській області від 29 березня 2019 року, проте зі скаргою до суду звернувся лише 24 травня 2019 року.

При цьому, ОСОБА_1 не обґрунтовує у скарзі підстав пропущення строку, не зазначає підстав для їх поновлення та не надає жодного доказу на підтвердження наведених обставин.

Окрім цього, вимогами процесуального законодавства не передбачено правових підстав для поновлення судом процесуальних строків коли про це не просить сторона у справі.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За правилами, визначеними ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За наведених обставин, суд дійшов висновку, що скаргу необхідно залишити без руху, надавши ОСОБА_1 строк в межах десяти днів з дня вручення ухвали суду, для усунення вказаних недоліків.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.123, 160,161, 287 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу ОСОБА_1 до Управління державної виконавчої служби відділу примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції в Миколаївській області про визнання неправомірних дій Управління державної виконавчої служби відділу примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст.256 КАС України.

Відповідно до ч.3 ст.293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 28 травня 2019 року.

Суддя Казанківського районного суду

Миколаївської області О.О. Томашевський