Справа № 640/4052/19
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2019-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

30 травня 2019 року № 640/4052/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ»

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері

містобудівної діяльності

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» (надалі - позивач), адреса: 02125, місто Київ, проспект Визволителів, будинок 3, офіс 6 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (надалі - відповідач), адреса: 01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 26, в якій позивач просив суд скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №З-2502/1-10/10-44/2502/06/01 від 25 лютого 2019 року про накладення на товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 57630,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач послався на те, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області за результатом недопущення посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю до проведення позапланової перевірки на об`єкті за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, Віто-Поштова ср, масив «Лісовий Маєток», вулиця Янтарна, 1а, складено постанову №З-2502/1-10/10-44/2502/06/01 від 25 лютого 2019 року, якою на позивача накладено штраф за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 57630,00 грн.

З вказаною постановою позивач не погоджується, оскільки, за його доводами, відповідачем порушено порядок проведення позапланової перевірки, а саме, позивача не було повідомлено про дату, час, місце, мету та підставу проведення такої перевірки. Також не було пред`явлено службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Крім того, позивач послався на те, що він є орендарем автогазоправного комплексу комплексу, розташованого за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, Віто-Поштова с/р, масив «Лісовий Маєток», вулиця Янтарна, 1а, який використовується ним у своїй господарській діяльності на підставі відповідного договору оренди.

У позовній заяві позивач зазначає, що відповідно до вимог законодавства України, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ, а документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування. Проте, позивач наголошує, що посадовими особами відповідача таких дій не вчинено.

Більш того, позивач наголосив й на тому, що товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» не будує та ніколи не будував об`єкти містобудування, які могли бути предметом перевірки, а лише використовує їх у своїй господарській діяльності, тобто, за твердженнями позивача, він не є суб`єктом містобудування, відповідно, не є суб`єктом державного архітектурно-будівельного контролю.

Також позивач послався на те, що ним отримано акт про недопущення посадових осіб органу ДАБК на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 13 лютого 2019 року, протокол №1-Л-З-1302/1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13 лютого 2019 року та припис №С-1302/1 від 13 лютого 2019 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності , будівельних норм, стандартів і правил.

Як зазначає позивач, у вказаному приписі від 13 лютого 2019 року зазначена вимога про усунення виявлених порушень шляхом допуску посадових осіб Департаменту на об`єкт в термін до 27 лютого 2019 року, в той же час, постанова про накладення штрафної санкції винесена 25 лютого 2019 року.

Вказані вище обставини стали підставою для звернення до адміністративного суду з відповідною позовною заявою.

Представник відповідача у письмовому відзиві на позовну заяву послався на те, що у період з 31 січня 2019 року по 13 лютого 2019 року на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 28 січня 2019 року №29П, направлення від 29 січня 2019 року №56.19/01, виданого на підставі звернення громадської організації «стоп Корупції» від 17 січня 2019 року №26 Департаментом проведено позапланову перевірку на об`єкті за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, Віто -Поштова с/р, масив «Лісовий Маєток », вулиця Янтарна, 1а (кадастровий номер НОМЕР_1), за результатами якої складено акт від 13 лютого 2019 року про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Окрім вказаного акта за результатами перевірки винесено припис №С-1302/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13 лютого 2019 року та складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13 лютого 2019 року №1-Л-З-1302/1.

За результатами розгляду справи винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25 лютого 2019 року №З-2502/1-10/10-44/2502/06/01.

Як вказує представник відповідача, вказані вище примірники акта, протоколу та припису направлені на адресу позивача засобами поштового зв`язку цінним листом з описом вкладення, оскільки директор товариства відмовився від їх отримання, в той же час, постанову отримано представником позивача, про що свідчить підпис останньої у відповідній графі документа.

За доводами представника відповідача, посадові особи Департаменту діяли в межах наданих їм повноважень, оскільки чинним законодавством передбачено, що посадова особам Державної архітектурно-будівельної інспекції України у зв`язку з не забезпеченням суб`єктом містобудування явки повноважених представників та ненаданням необхідної документації під час проведення перевірки, може скласти лише акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, в якому зазначаються порушення, за які передбачена відповідальність пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

В той же час, представник відповідача зазначив, що посилання позивача про неповідомлення про здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю є безпідставним, оскільки чинним законодавством не передбачено обов`язку органів державного архітектурно-будівельного контролю повідомляти про проведення позапланової перевірки суб`єктів містобудування.

На підставі викладеного представник відповідача просив у задоволенні позовних вимог відмовити.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 березня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» з 06 вересня 2018 року зареєстроване у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, як юридична особа, яка здійснює господарську діяльність, основний вид економічної діяльності «роздрібна торгівля пальним», що підтверджується наданою суду копією Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (Т.1, арк. 13-14).

У відповідності до наданої суду копії договору оренди №31 від 28 листопада 2018 року, укладеного між товариством з обмеженою відповідальністю «АЙРЕН ДЕЙЛ» (надалі - орендодавець) та товариством з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» (надалі - орендар), орендодавець у порядку та на умовах передбачених цим договором передав, а орендар прийняв за плату на визначений строк у користування автозаправний комплекс (АЗК) загальною площею 286 кв.м, в тому числі, але не обмежуючись, магазин загальною площею 199 кв.м, що знаходиться за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, Віто-Поштова сільська рада, масив «Лісовий Маєток», вулиця Янтарна, 1а. Мета оренди - ведення господарської діяльності. Передача в оренду орендарю об`єкту оренди не припиняє права власності орендодавця на об`єкт оренди. Об`єкт оренди знаходиться на земельній ділянці, що має загальну площу 0,52 га та кадастровий номер НОМЕР_1 (розділ 1 договору).

Згідно з пунктом пунктом 2.1. договору об`єкт оренди передається орендарю в тимчасове платне користування (оренду) на підставі Акта приймання-передачі об`єкта оренди у стані, що відповідає меті оренди (Т.1, арк. 24-29).

Як вбачається з наданої суду копії Акта приймання-передачі об`єкту оренди від 07 грудня 2018 року орендодавець передав, а орендар прийняв за плату на визначений строк у користування автозаправний комплекс (АЗК) загальною площею 286 кв.м, в тому числі, але не обмежуючись магазин загальною площею 199 кв.м, що знаходиться за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, Віто-Поштова сільська рада, масив «Лісовий Маєток», вулиця Янтарна, 1а (Т.1, арк. 30).

17 січня 2019 року громадська організація «Стоп корупції» звернулась до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області та до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві зі скаргою щодо порушення містобудівного законодавства, в якій просила провести позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства, у тому числі, на об`єкті АЗС/АГЗП, Київська область, Києво-Святошинський район, Віто-Поштова сільська рада, масив «Лісовий Маєток», вулиця Янтарна, 1а, кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1 , власник земельної ділянки - товариство з обмеженою відповідальністю «АЙРЕН ДЕЙЛ» (), незаконно збудована автозаправна станція, господарську діяльність пов`язану з торгівлею паливними матеріалами здійснює товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» (Т.1, арк. 70-75).

Наказом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 28 січня 2019 року №29П призначено проведення позапланової перевірки об`єкту будівництва за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, Віто -Поштова сільська рада, масив « Лісовий Маєток », вулиця Янтарна, 1а (кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1 ). Також у вказаному наказі зазначено, що замовником є товариство з обмеженою відповідальністю «АЙРЕН ДЕЙЛ», експлуатуючою організацією - товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ». Предметом перевірки визначено дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (Т.1, арк. 76).

29 січня 2019 року головним інспекторам будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Бутківському О.М., Ковалю В.А. та Рубану О.О. видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №56.19/01 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за вказаною вище адресою щодо дотримання суб`єктом містобудування товариством з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 28 січня 2019 року №29П та звернення громадської організації «Стоп корупції» від 17 січня 2019 року №26. Строк дії направлення визначений з 31 січня 2019 року по 13 лютого 2019 року (Т.1, арк. 77).

13 лютого 2019 року головними інспекторами будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області у присутності співробітників «АЗС з магазином» товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» складено Акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, в якому зазначено, що 31 січня 2019 року співробітники «АЗС з магазином» товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» не допустили посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, Віто- Поштова сільська рада , масив «Лісовий Маєток », вулиця Янтарна, 1а (кадастровий номер НОМЕР_1) для проведення позапланової перевірки, чим порушено положення пункту 1 частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553. Від отримання примірника акта ОСОБА_1 (посада або відношення до позивача вказаної особи у Акті не зазначено), а також вказано, що примірник акта надіслано поштою 18 лютого 2019 року (Т.1, арк. 78).

Крім того, 13 лютого 2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Бутківським О.М. видано припис №С-1302/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким керівнику товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» ОСОБА_1 з метою усунення виявлених порушень висунуто вимогу про допуск посадових осіб Департаменту на об`єкт в термін до 27 лютого 2019 року. Від отримання примірника припису ОСОБА_1 відмовився у зв`язку з чим примірник припису надіслано поштою 18 лютого 2019 року (Т.1, арк. 79).

Також, 13 лютого 2019 року стосовно товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» складено протокол 1-Л-З-1302/1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якого перевіркою виявлено порушення статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідальність за яке передбачена пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», розгляд справи призначено на 25 лютого 2019 року на 12 годину 30 хвилин. Примірник протоколу направлено засобами поштового зв`язку на адресу товариства, у зв`язку з відмовою від його отримання при складенні (Т.1, арк. 80).

Постановою №З-2502/1-10/10-44/2502/06/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25 лютого 2019 року товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 57630,00 грн (Т.1, арк. 81).

Вважаючи оскаржувану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню позивач звернувся до адміністративного суду з вказаною позовною заявою.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, які виникли між сторонами у справі, Окружний адміністративний суд міста Києва виходить з наступного.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин (надалі - Закон України від 17 лютого 2011 року №3038-VI), Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин (надалі - Закон України від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР), Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин (надалі - Порядок №553).

У відповідності до абзаців 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підпунктом 6 абзацу 6 частини 1 статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI передбачено, що підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У відповідності до пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об`єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.

Згідно з пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із абзацом 1 та абзацом 8 пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Абзацом 11 пункту 7 Порядку №553 передбачено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Так, судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що позапланова перевірка об`єкту будівництва за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, Віто-Поштова сільська рада , масив «Лісовий Маєток », вулиця Янтарна, 1а (кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1) призначена наказом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 28 січня 2019 року №29П на підставі скарги громадської організації «Стоп корупції» від 17 січня 2019 року, у зв`язку з чим посадовим особам Департаменту видано направлення на проведення позапланового заходу від 29 січня 2019 року №56.19/01.

Проте, діючим законодавством України не встановлено обов`язку органу державного архітектурно - будівельного контролю щодо повідомлення суб`єкта перевірки з приводу проведення позапланової перевірки, а тому суд приходить до висновку про необґрунтованість тверджень позивача щодо порушення відповідачем вимог законодавства в частині неповідомлення товариства про проведення такої позапланової перевірки на об`єкті будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (пункт 9 Порядку № 553).

Пунктами 1, 2, підпунктом а пункту 3 частини 3 статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI, а також підпунктами 1, 2, 3 пункту 11 Положення № 553 встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, але не виключно: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Суд звертає увагу, що Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17 січня 2017 року № 1817-VIII, який набрав чинності 10 червня 2017 року стаття 41 Закону України статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» викладена в іншій редакції, зокрема, починаючи з 10 червня 2017 року частина 4 статті 41 цього Закону не містить будь-яких- пунктів та має наступну редакцію «Орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами», що свідчить про неможливість порушення позивачем, як зазначено у Акті про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, станом на 13 лютого 2019 року положень пункту 1 частини четвертої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Пунктами 13, 14 Порядку №553 визначені права та обов`язки суб`єкта містобудування під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 20 Порядку № 553 передбачено, що протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 № 208/94-ВР, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин.

Положеннями статті 1 цього Закону визначено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельним нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Частина 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачає, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:

1) невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

зупинення підготовчих та будівельних робіт - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

2) недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Абзацом третім частини 1 статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Системний аналіз зазначених норм свідчить про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється не за усіма об`єктами будівництва в розумінні статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Суд дійшов висновку, що за змістом пункту частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» відповідальність за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в межах даної справи, встановлена саме для суб`єктів містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно.

Отже, зазначена норма закону передбачає відповідальність за порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності суб`єктів містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або тими, хто виконує функції замовника і підрядника одночасно.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 1 Закону №3038-VI замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» з 07 грудня 2018 року станом на лютий 2019 року здійснювало свою господарську діяльність, зокрема, здійснювало роздрібну торгівлю пальним, на території автозаправного комплексу (АЗК) загальною площею 286 кв.м, в тому числі, але не обмежуючись магазин загальною площею 199 кв.м, що знаходиться за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, Віто-Поштова сільська рада, масив «Лісовий Маєток», вулиця Янтарна, 1а на підставі договору оренди №31 від 28 листопада 2018 року, тобто, не є суб`єктом містобудування у розумінні законодавства у сфері містобудівної діяльності, що, в свою чергу, виключає можливість притягнення позивача, як орендаря автозаправного комплексу, до відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності. Проте, посадовими особами Департаменту вказані обставини при прийнятті оскаржуваної постанови не були враховані.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постановах Верховного Суду України від 04 березня 2014 року по справі №21-433а13 та Верховного Суду від 13 лютого 2018 року по справі № 826/19576/13-а, постановою ВС від 26.06.2018 по справі № 804/2417/16 (№ в ЄДРСР 74991770), постановою Верховного Суду від 13 лютого 2018 року по справі № 464/2858/17, постановою Верховного Суду від 12.09.2018 по справі № 804/2419/16 (№ в ЄДРСР 76473879).

З урахуванням того, що позивач не виконував будівельних робіт на об`єкті - автозаправний комплекс (АЗК) загальною площею 286 кв.м, в тому числі, але не обмежуючись магазин загальною площею 199 кв.м, що знаходиться за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, Віто-Поштова сільська рада, масив «Лісовий Маєток», вулиця Янтарна, 1а, а здійснювало виключно свій основний вид господарської діяльності, а саме роздрібну торгівлю пальним (47.30), що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб підприємців та громадських формувань, суд дійшов висновку, що позивач не є суб`єктом містобудування та не може бути притягнутий до відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Аналізуючи вищевикладене та надані докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для скасування постанови Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №З-2502/1-10/10-44/2502/06/01 від 25 лютого 2019 року про накладення на товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 57630,00 грн.

В той же час, з метою повного захисту порушеного права позивача, суд вважає за необхідне, керуючись частиною 2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, вийти за межі позовних вимог та визнати оскаржувану постанову протиправною.

Інші доводи та аргументи учасників не спростовують висновків суду.

Згідно з ч. 1 ст. 9, ст. 72, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані позивачем докази суд дійшов до висновку про необхідність задоволення позовних вимог, а також необхідність вийти за межі позовних вимог та визнати протиправною постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №З-2502/1-10/10-44/2502/06/01 від 25 лютого 2019 року про накладення на товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 57630,00 грн.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявного у матеріалах справи платіжного доручення, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 1921,00 грн. Відтак, враховуючи розмір задоволених позовних вимог, суд присуджує на користь позивача судові витрати у розмірі 1921,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі вище викладеного, керуючись ст. ст. 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови - задовольнити.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №З-2502/1-10/10-44/2502/06/01 від 25 лютого 2019 року про накладення на товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 57630,00 грн.

3. Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» (02125, місто Київ, проспект Визволителів, будинок 3, офіс 6, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 26, ) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921,00 грн (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня 00 копійок).

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту рішення.

Суддя Н.В. Клочкова