Справа № 460/304/19
Суддя: Махаринець Д.Є.
Дата ухвалення: 2019-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позову без розгляду
23 травня 2019 року м. Рівне №460/304/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Махаринця Д.Є. в порядку письмового провадження розглянувши адміністративну справу за позовом
Комунального підприємства " Клесівводоканал" Клесівської селищної ради
доГоловного управління ДФС у Рівненській області
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
12.02.2019 Комунальне підприємство "Клесівводоканал" Клесівської селищної ради звернулося до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.
Ухвалою суду від 04.03.2019 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін на 02.04.2019.
01.04.2019 через відділ документального забезпечення суду (канцелярію) надійшов відзив з клопотанням про розгляд справи за участю уповноваженого представника Головного управління ДФС у Рівненській області.
Ухвалою суду від 02.04.2019 клопотання представника відповідача задоволено. Здійснено перехід до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання призначено на 23 квітня 2019 року.
В судове засідання 23.04.2019 сторона позивача не прибула. Клопотань про відкладення розгляду справи чи повідомлень про неможливість прибуття в судове засідання від позивача не надходило. Відтак, неявка позивача в судове засідання відбулась не з поважних причин. Про дату, час та місце судового засідання повідомлялася судом належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.153).
Розгляд справи відкладено на 21.05.2019 р.
В судове засідання 21.05.2019 сторона позивача не прибула. Клопотань про відкладення розгляду справи чи повідомлень про неможливість прибуття в судове засідання від позивача не надходило. Відтак, неявка позивача в судове засідання відбулась не з поважних причин. Про дату, час та місце судового засідання повідомлялася судом належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.158).
За правилами пункту 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Враховуючи, що неявка позивача у судове засідання мала систематичний характер, за відсутності повідомлення про її причини, суд вважає за необхідне залишити поданий позов без розгляду, з огляду на те, що відповідно до положень Кодексу адміністративного кодексу України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Зловживання процесуальними правами визначається як дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства.
Суд бере до уваги, що має місце зловживання позивачем своїх прав в зв`язку з неодноразовою неявкою у засідання без поважних причин, без надання підтверджуючих доказів про причини неприбуття та без наявності заяв про розгляд справи за його відсутності.
Застосовуючи до позивача процесуальні наслідки його неявки у судові засідання, суд бере до уваги положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) (далі - Конвенція), згідно з якими кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також враховує практику Європейського Суду з прав людини, яка є джерелом права.
Зокрема, одним із аспектів гарантії справедливого судочинства, які містить стаття 6 Конвенції, є доступ до суду. Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.
Разом з тим таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обов`язки, які пов`язані із реалізацією такого права. Однією з складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який пов`язаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин.
Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв`язку із виконанням тих обов`язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.
Безпідставна неявка позивача у підготовчі та судові засідання, неповідомлення суду про поважність причин неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій пов`язаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства, позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення розумних строків її вирішення.
Європейський суд у своєму рішенні у справі "Варбанов проти Болгарії" підкреслив, "що право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та мати розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями".
Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Так, в рішенні у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" Суд зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання".
Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд неодноразово акцентував, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу "сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки".
З огляду на вищевикладене, суд вважає, що вжив всі залежні від нього заходи для повідомлення позивача належним чином для реалізації ним права судового захисту своїх прав та інтересів.
Отже, Комунальне підприємство "Клесівводоканал" Клесівської селищної ради також не було позбавлено об`єктивної можливості дізнатися про дату, час та місце розгляду справи, користуючись засобами поштового зв`язку, відкритим безоплатним цілодобовим доступом до Єдиного державного реєстру судових рішень тощо, однак наданими йому процесуальними правами не скористався.
За наведених обставин, суд акцентує, що процесуальна бездіяльність позивача не може бути підставою для затягування розгляду справи та порушенням прав інших учасників процесу.
У розумінні КАС України позивач це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.
Оскільки позивач, належно повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, повторно після відкладення розгляду справи не прибув до судового засідання, про причини неявки суд не повідомив, із клопотанням про відкладення засідання або розгляд справи за його відсутності до суду не звертався, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.
Керуючись статтями 240, 241, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву залишити без розгляду.
Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.
Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Махаринець Д.Є.