Справа № 523/12780/18
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2019-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2019 р.м.ОдесаСправа № 523/12780/18

Головуючий в 1 інстанції: Бабаков В. П.,

Місце та час укладення судового рішення «--:--», м. Одеса

Повний текст судового рішення складений 08.11.2018 р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Градовського Ю.М., Яковлєва О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 08 листопада 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

14.09.2018р. позивач звернувся до суду з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови №340 від 11.07.2018р. про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800грн., за скоєння правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП, а саме за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачем порушений порядок проведення перевірки та притягнення його до адміністративної відповідальності у сфері дотримання містобудівних умов. Позивач не отримував від відповідача жодної поштової кореспонденції з приводу намірів проведення перевірки, результатів її проведення, дати, часу, місця розгляду справи про адміністративне правопорушення та результатів такого розгляду. Він повністю не погоджується зі змістом спірної постанови, оскільки вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення.

Рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 08.11.2018р. позов задоволений з підстав того, що позивач не був належним чином повідомлений про винесення припису, його зміст та строки виконання, а тому відсутні підстави притягнення його до адміністративної відповідальності за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на неповне дослідження судом першої інстанції обставин справи, які мають значення для вирішення справи, надано невірну оцінку наявним в матеріалах справи доказам, що призвело до неправильного вирішення справи, внаслідок чого просить рішення суду скасувати та прийняти нове про відмову у задоволенні позову.

Апелянт вважає, що перевірка дотримання вимог дотримання законодавства на об`єкті будівництва, що здійснюється позивачем є правомірною та такою, що була проведена Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області з дотриманням вимог чинного законодавства, а постанова про адміністративне правопорушення винесена інспектором з законних підстав.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 24.05.2018р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області відносно ОСОБА_1 складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, відповідно до якого ОСОБА_1 зобов`язано в п`ятнадцятиденний термін допустити посадових осіб Департаменту на об`єкт будівництва та надати відповідну дозвільну документацію на виконання будівельних робіт.

У вказаному приписі зазначено, що на підставі звернення гр. ОСОБА_2 від 02.04.2018р., яке надійшло листом від Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 06.04.2018р., Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . Про дату, час та місце проведення перевірки забудовника ОСОБА_1 було попереджено листом від 12.04.2018р. Проте, під час проведення перевірки, з виїздом на місце, забудовник відмовився допустити посадових осіб Департаменту на об`єкт будівництва та надати відповідну дозвільну та правоустановчу документацію на земельну ділянку. /а.с.73/

08.06.2018 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області головним інспекторам будівельного нагляду видано направлення №510 на проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 щодо виконання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог припису від 24.05.2018 року. /а.с.64/

У період з 18.06.2018 року по 27.06.2018 року посадовими особами Департаменту проведено позапланову перевірку щодо виконання ОСОБА_1 вимог припису від 24.05.2018 року, за результатами якої складено акт перевірки №510 від 27.06.2018 року.

Актом перевірки зафіксовано, що позивачем не виконано вимог припису та не повідомлено Департамент до 27.06.2018 року про усунення порушень вимог містобудівного законодавства, чим порушено п.п. «а» п.3 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.14 Постанови КМУ «Про затвердження порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю» №553 від 23.05.2011р. /а.с.17-23, 67-70/

У розділі ІІІ акту перевірки «Особи, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю)» наявні відомості про участь позивача або уповноваженої ним особи при проведенні перевірки, а також в розділі VIII акту «Пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та складеного акту перевірки» зазначено, що ОСОБА_1 від підпису та отримання матеріалів перевірки відмовився.

Того ж дня, відповідачем складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною 1 ст.188-42 КУпАП, в якому зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 15 год. 00 хв. 11.07.2018 року в приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області за адресою: м.Одеса, вул. Канатна, 83. /а.с.24-26, 71-72/

У протоколі також зазначено про відмову ОСОБА_1 від підпису та його отримання.

За результатами розгляду матеріалів перевірки 11.07.2018 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області прийнято постанову у справі про адміністративне правопорушення №340, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800грн. /а.с.8-10/

У вказаній постанові зазначено, що ОСОБА_1 на розгляд справи не з`явився, примірник постанови надіслано поштою 11.07.2018р.

Не погоджуючись з притягненням до адміністративної відповідальності, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіривши матеріали справи, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.ч.1,2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ч.1 ст.188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553. (далі - Порядок №553)

Згідно пункту 1 Порядку №553 Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Пунктом 3, 5 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень та у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За приписами пунктів 5, 7, 9, 12 Порядку № 553 позапланова перевірка здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Разом з тим, відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 статті 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Статтею 268 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Таким чином, з аналізу наведених положень вбачається, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, яка, зокрема, має право знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання. В свою чергу, обов`язковою умовою для розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, є наявність даних про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Водночас, п. 20 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995 року (далі - Порядок №244) передбачено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду, з`ясовує чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; чи витребувані необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Крім того п. 21 Порядку №244 передбачено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані повідомити суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки.

Апелянт зазначає, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області направлено лист гр. ОСОБА_1 від 12.06.2018р. №1015-01/11-5513 рекомендованим листом засобами поштового зв`язку «Нова Пошта», №7688, №6801 від 16.06.2018р., з вимогою прибути до Департаменту 26.06.2018р. та забезпечити доступ посадових осіб для проведення позапланового заходу 27.06.2018р.

При цьому, позивачем нібито 16.06.2018р. отримано відправлення №6801, на підтвердження чого надано експрес накладні №7688, №6801 від 15.06.2018р.

Проте, вказані накладні містять лише інформацію про направлення гр. ОСОБА_3 документів на адресу ОСОБА_1 , та не містять в собі інформації зокрема про отримання позивачем вказаних документів.

Таким чином, судом апеляційної інстанції встановлено, що у матеріалах справи відсутні відомості щодо належного повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки 26.07.2018р.

Крім того, за результатами проведеної позапланової перевірки головним інспектором були складені акт №510 від 27.06.2018р. та протокол про адміністративне правопорушення від 27.06.2018р.

При цьому, в матеріалах справи наявний фіскальний чек ПАТ «Укрпошта» від 03.07.2018р. №832 про направлення вказаних документів на ім`я ОСОБА_1 , проте, відсутня інформація щодо отримання їх позивачем.

Таким чином, спірна перевірка дотримання містобудівних умов та справа про адміністративне правопорушення були проведені та розглянуті за відсутності винної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. При цьому відповідачем в порушення вимог п. 20 Порядку №244 не було з`ясовано, чи сповіщено ОСОБА_1 щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи, відповідно позбавлено його права на надання пояснень, отримання правової допомоги, надання доказів.

Адже, у зв`язку із порушенням відповідачем права позивача бути присутнім при проведенні перевірки, розгляді справи, спірна постанова у справі про адміністративне правопорушення є такою, що прийнята без з`ясування всіх обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, а відтак підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Разом з тим, відповідачем не надано доказів на підтвердження правомірності спірної постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за правопорушення у сфері додержання містобудівних умов.

З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому в порядку ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає його без змін.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області залишити без задоволення, а рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 08 листопада 2018 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення, та оскарженню не підлягає відповідно до ч.3 ст.272 КАС України.

Головуючий суддя Крусян А.В.
Судді Градовський Ю.М. Яковлєв О.В.