Справа № 826/20064/16
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

27 травня 2019 року м. Київ № 826/20064/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Чудак О.М., за участю секретаря судового засідання Шарій А.А., представника позивача Ліхітченка Г.В., у відсутність представників відповідачів, розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження заяву Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Інтеграл-банк" Андронова Олега Борисовича про перегляд рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 квітня 2018 року у справі №826/20064/16 за позовом ОСОБА_1 до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Інтеграл-банк" Андронова Олега Борисовича, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, - за нововиявленими обставинами,

встановив:

ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Інтеграл-банк" (ПАТ "Інтеграл-банк") Андронова Олега Борисовича (Андронов О.Б.), Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про:

- визнання дій Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Інтеграл-банк" Андронова О.Б. щодо не включення ОСОБА_1 , до переліку вкладників, які мають право на відшкодування коштів за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, - протиправними;

- зобов`язання Уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Інтеграл-банк" Андронова О.Б. включити ОСОБА_1 до переліку вкладників, які мають право на відшкодування коштів за вкладами за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб в межах граничної суми відшкодування до 200000 грн за договором банківського рахунку №9219;

- зобов`язання Фонд гарантування вкладів фізичних осіб включити ОСОБА_1 на підставі додаткової інформації, наданої Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Інтеграл-банк" Андроновим О.Б. до Загального реєстру вкладників, які мають право на відшкодування коштів за вкладами ПАТ "Інтеграл-банк" за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 квітня 2018 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Інтеграл-банк" Андронова О.Б. щодо не включення ОСОБА_1 до переліку вкладників, які мають право на відшкодування коштів за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб. Зобов`язано Уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Інтеграл-банк" Андронова О.Б. включити ОСОБА_1 до переліку вкладників ПАТ "Інтеграл-банк", які мають право на відшкодування коштів за вкладами за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, в межах гарантованої суми відшкодування до 200000 грн за договором банківського рахунку № НОМЕР_1 (поточний рахунок фізичної особи-резидента) від 26 травня 2015 року. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Фактично не погоджуючись з таким рішенням, Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Інтеграл-банк" Андроновим О.Б. подано заяву про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 квітня 2018 року у справі №826/20064/16.

Згідно з частинами першою, другою статті 368 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) заява про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами розглядається у судовому засіданні. В суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. Неявка заявника або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

В засідання, призначене на 13 травня 2019 року Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Інтеграл-банк" Андронов О.Б. не прибув, явку уповноваженого представника не забезпечив, причини неявки суду не повідомив. Такі ж обставини неявки в засідання і представників Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

Представник позивача в засіданні проти задоволення заяви заперечував, з огляду на її необґрунтованість.

Суд, розглянувши подану заяву, заслухавши думку представника позивача, дійшов наступного висновку.

Вичерпний перелік підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами викладено в частині другій статті 361 КАС України:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Відповідно до частини першої статті 362 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати заяву про перегляд судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили, за нововиявленими або виключними обставинами.

Так, нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.

До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору. Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є: 1) існування цих обставин на час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява; 2) на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду; 3) істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Тобто, під нововиявленою обставиною мається на увазі фактична обставина, яка має істотне значення і яка об`єктивно існувала на час розгляду справи, але не була і не могла бути відома усім особам, які брали участь у справі, та суду. Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ.

Таким чином, для визнання обставини нововиявленою недостатньо, щоб особа просто не знала про наявність певної істотної обставини, а потрібно, щоб вона і не могла знати про неї. Якщо вона все-таки могла знати про певну обставину за добросовісного ставлення до справи, тоді ця підстава для перегляду відсутня.

Не вважаються нововиявленими й нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22 листопада 2018 року у справі №826/14224/15.

В обґрунтування заяви Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Інтеграл-банк" Андроновим О.Б. зазначено, що в серпні 2018 року працівниками банку в архіві випадково виявлено Протокол засідання робочої групи від 18 грудня 2015 року, відповідно до якого встановлено ознаки нікчемності правочину переказу коштів в якості надання зворотної безвідсоткової фінансової позики згідно договору №260515 від 26 травня 2015 року, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Проміндустрія» та ОСОБА_1

Разом з тим, з 23 грудня 2016 року (дня відкриття провадження у справі) по 20 квітня 2018 року (день ухвалення судового рішення) Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Інтеграл-банк" Андроновим О.Б. не було надано суду ні заперечень проти позову чи відзиву на позовну заяву, ні жодних інших доказів на підтвердження позиції відповідача у справі, відповідач чи його представники жодного разу не були присутні в судовому засіданні під час розгляду справи. Більше того, відповідачем не виконувалися і вимоги ухвали суду про витребування доказів.

Таким чином, невиконання стороною своїх прав та обов`язків у відповідності до приписів статті 47 КАС України (в редакції, чинній на час постановлення судового рішення у справі) під час розгляду справи та ненадання відповідних доказів на спростування чи підтвердження обставин, якими обґрунтовуються їх вимоги та заперечення, не можуть бути підставою для перегляду рішення за нововиявленими обставинами.

Так, у справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини у вимірі положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначив, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Щодо посилань Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Інтеграл-банк" Андронова О.Б., що у зв`язку з встановленням ознак нікчемності правочину ОСОБА_1 та направленням йому повідомлення про нікчемність такого правочину, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 квітня 2018 року підлягає скасуванню, а справа №826/20064/16 має бути призначена до нового розгляду, то суд зазначає наступне.

Згідно з частинами першою, другою, десятою статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" від 23 лютого 2012 року №4452-VI Фонд (уповноважена особа Фонду) зобов`язаний забезпечити збереження активів і документації банку, зокрема, протягом дії тимчасової адміністрації забезпечити перевірку правочинів (у тому числі договорів), вчинених (укладених) банком протягом одного року до дня запровадження тимчасової адміністрації банку, на предмет виявлення правочинів (у тому числі договорів), що є нікчемними з підстав, визначених частиною третьою цієї статті.

За результатами перевірки, здійсненої відповідно до статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" виявляються правочини, які є нікчемними на підставі закону. При виявленні таких правочинів Фонд, уповноважена особа Фонду чи банк не наділені повноваженнями визнавати або встановлювати правочини нікчемними.

Правочин є нікчемним відповідно до закону, а не наказу уповноваженої особи Фонду. Такий правочин є нікчемним з моменту укладення на підставі закону (частини другої статті 215 Цивільного кодексу України та частини третьої статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб") незалежно від того, чи проведена передбачена частиною другою статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" перевірка правочинів ПАТ "Інтеграл-банк" із затвердженням її результатів відповідною комісією. Наслідки нікчемності правочину також настають для сторін в силу вимог закону. Наказ уповноваженої особи Фонду не є підставою для застосування таких наслідків. Такий наказ є внутрішнім розпорядчим документом, який прийнято уповноваженою особою, що здійснює повноваження органу управління банку.

Така правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі №819/353/16.

Враховуючи, що наказ про нікчемність правочинів є внутрішнім документом банку, який приймається особою, що здійснює повноваження органу управління банку, він не створює жодних обов`язків для третіх осіб (у тому числі й вкладників банку), тому не може порушувати будь-які права таких осіб унаслідок прийняття цього наказу. Відтак і права позивача в цій справі не можуть бути порушені внаслідок ухвалення внутрішнього документа банку, сфера застосування якого обмежується внутрішніми відносинами відповідного банку як юридичної особи.

Аналогічний висновок висловлювала Велика Палата Верховного Суду у постановах від 03 жовтня 2018 року у справі №805/100/16-а та у справі №805/11/16-а, від 31 жовтня 2018 року у справі №802/351/16-а, від 21 листопада 2018 року у справі №804/2111/16.

Тобто, повідомлення банку про виявлення ним нікчемних правочинів не підлягає примусовому виконанню. Якщо особа добровільно не погоджується з тим, що правочини є нікчемними, і не повертає активи, банк має право звернутися до суду з вимогою застосування наслідків нікчемності правочинів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі №910/24198/16).

Враховуючи, що Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Інтеграл-банк" Андроновим О.Б. доказів звернення до суду з вимогою застосування наслідків нікчемності правочину ОСОБА_1 (договору №260515 від 26 травня 2015 року, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Проміндустрія» та ОСОБА_1 ) не надано, Протокол засідання робочої групи від 18 грудня 2015 року, відповідно до якого встановлено ознаки нікчемності правочину позивача, на час розгляду справи вже був складений, але не поданий до суду внаслідок невиконання відповідачем своїх обов`язків й ненадання відповідних доказів суду, суд дійшов висновку, що наведені в заяві обставини не є нововиявленими, а відтак, підстави для задоволення заяви про перегляд рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 квітня 2018 року у справі №826/20064/16 за нововиявленими обставинами відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 248, 368, 369 КАС України,

ухвалив:

В задоволенні заяви Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Інтеграл-банк" Андронова Олега Борисовича про перегляд рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 квітня 2018 року у справі №826/20064/16 за позовом ОСОБА_1 до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Інтеграл-банк" Андронова Олега Борисовича, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, за нововиявленими обставинами, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки, встановлені статтями 293, 295-297 цього ж Кодексу.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст ухвали складено й проголошено в судовому засіданні 27.05.2019.

Суддя О.М. Чудак