Справа № 340/824/19
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2019-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/824/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу за позовною заявою приватного підприємства "Н.В. Плюс" до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними рішень та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДФС у Кіровоградській області №1099526/36415883 від 11.03.2019 р. про відмову в реєстрації податкової накладної № 14 від 18.10.2018 р. на суму 448510 грн. в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань розгляду скарг ДФС України від 21.03.2019 р. №16189/36415883/2 про відмову у задоволенні скарги;

- зобов`язати ДФС України зареєструвати в Єдиному державному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 14 від 18.10.2018 р. на суму 448510 грн..

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що спірні рішення прийняті з порушенням норм чинного законодавства, оскільки, на вимогу фіскального органу після зупинення реєстрації податкової накладної, підприємством надані пояснення і документи, вичерпний перелік яких встановлено постановою Кабінету Міністрів України №117 від 21.02.2018 р.. Однак, такі не були взяті контролюючим органом до уваги, що й стало причиною винесення оскаржуваних рішень.

Заперечуючи проти задоволення позову представник відповідача вказував, що подана податкова накладна відповідала критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджених постановою КМУ від 21.02.2018 р. № 117, а надані позивачем пояснення та документи не усунули виявлене порушення (а.с.136-137).

Дослідивши наявні в справі матеріали суд дійшов наступних висновків.

Позивач, зареєстрований 18.03.2009 р. як юридична особа, основними видами діяльності якого є: діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами, діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту, оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин та оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами.

Відповідачі є суб`єктами владних повноважень, які у спірних правовідносинах реалізують надані їм Податковим кодексом України повноваження.

Встановлено, що між позивачем (Комісіонер) та ТОВ "Торгова фірма "Стиль" (Комітент) 01.09.2017 р. було укладено Договір №01/09-17-2К комісії на реалізацію сільськогосподарської продукції (а.с.25-28), на виконання якого 01.02.2018 р. Сторони підписали додаток №3 до Договору комісії №01/09-17-2К від 01.09.2017 р. на реалізацію 160 т. +/- 10% олії соняшникової нерафінованої (а.с.29).

Виконуючи умови Договору комісії Сторони підписали наступні акти приймання-передачі товару: №18 від 25.02.2018 р. на 26,9 т. олії соняшникової нерафінованої (а.с.30); №19 від 26.02.2018 р. на 25,6 т. (а.с.31); №20 від 26.02.2018 на 20,3 т. (а.с.32); №21 від 27.02.2018 р. на 22,5 т. (а.с.33); №22 від 28.02.2018 р. на 21,5 т. (а.с.34); №23 від 28.02.2018 р. на 20.9 т. (а.с.35); №24 від 28.02.2018 р. на 21,9 т. (а.с.36).

На виконання Договору комісії Сторони підписали 01.05.2018 р. додаток № 4 до Договору комісії №01/09-17-2К від 01.09.2017 р. на реалізацію олії соняшникової нерафінованої в кількості 150 т. +/- 10% (а.с.37).

Виконуючи умови Договору комісії Сторони підписали наступні акти приймання-передачі товару: №25 від 02.05.2018 р. на 19,2 т. олії соняшникової нерафінованої (а.с.38); №26 від 02.05.2018 р. на 20,7 т. (а.с.39); №27 від 03.05.2018 р. на 18,8 т. (а.с.40); №28 від 03.05.2018 р. на 20,0 т. (а.с.41); №29 від 04.05.2018 р. на 19,4 т. (а.с.42); №30 від 04.05.2018 р. на 20,2 т. (а.с.43); №31 від 05.05.2018 р. на 18.9 т. (а.с.44); №32 від 05.05.2018 р. на 19,0 т. (а.с.45).

На виконання Договору комісії Сторони підписали 01.06.2018 р. додаток № 5 до Договору комісії №01/09-17-2К від 01.09.2017 р. на реалізацію олії соняшникової нерафінованої в кількості 270 т. +/- 10% (а.с.46).

Виконуючи умови Договору комісії Сторони підписали наступні акти приймання -передачі товару: №33 від 04.06.2018 р. на 21,02 т. олії соняшникової нерафінованої (а.с.47); №34 від 04.06.2018 р. на 20,78 т. (а.с.48); №35 від 05.06.2018 на 20,53 т. (а.с.49); №36 від 05.06.2018 на 21,17 т. (а.с.50); №37 від 06.06.2018 р. на 20,38 т. (а.с.51); №38 від 06.06.2018 р. на 20,12 т. (а.с.52); №39 від 07.06.2018 р. на 21,26 т. (а.с.53); №40 від 07.06.2018 р. на 20,74 т. (а.с.54); №41 від 08.06.2018 р. на 20,23 т. (а.с.55); №42 від 08.06.2018 р. на 21,17 т. (а.с.56); №43 від 09.06.2018 р. на 21,05 т. (а.с.57); №44 від 09.06.2018 р. на 20.75 т. (а.с.58); №45 від 10.06.2018 р. на 20,34 т. (а.с.59).

На виконання Договору комісії Сторони підписали 01.08.2018 р. додаток № 6 до Договору комісії №01/09-17-2К від 01.09.2017 р. на реалізацію олії соняшникової нерафінованої в кількості 320 т. +/- 10% (а.с.60).

Виконуючи умови Договору комісії Сторони підписали наступні акти приймання-передачі товару: №46 від 01.08.2018 р. на 20,46 т. олії соняшникової нерафінованої (а.с.61); №47 від 02.08.2018 р. на 20.54 т. (а.с.62); №48 від 03.08.2018 р. на 21 т. (а.с.63); №49 від 04.08.2018 р. на 20.87 т. (а.с.64); №50 від 05.08.2018 р. на 20,65 т. (а.с.65); №51 від 06.08.2018 р. на 20,35 т. (а.с.66); №52 від 07.08.2018 р. на 20,30 т. (а.с.67); №53 від 01.08.2018 р. на 21,40 т. (а.с.68); №54 від 09.08.2018 р. на 20,51 т. (а.с.69); №55 від 10.08.2018 р. на 21,60 т. (а.с.70); №56 від 11.08.2018 р. на 21,70 т. (а.с.71); №57 від 12.08.2018 р. на 21.20 т. (а.с.72); №58 від 13.08.2018 р. на 21,60 т. (а.с.73); №59 від 14.08.2018 р. на 19,50 т. (а.с.74); №60 від 14.08.2018 р. на 20,00 т. (а.с.75).

Між позивачем (Продавець) та МОNТGОМЕRY SALES LP, Ireland (Покупець) укладено контракт № 0691/18 від 03.09.2018 р., за умовами якого Продавець зобов`язується поставити і передати, а Покупець прийняти та оплатити 1400,00 тон олії соняшникової нерафінованої +/- 10%.

Після передачі товару Покупцю, Продавцем було подано на реєстрацію попередню вантажно-митну декларації Вн. №7225 від 19.09.2018 року, а в подальшому дві основні Вн. №7269 та Вн №7268.

Після того, як ВМД зареєстровано, позивачем було виставлено рахунки МОNТGОМЕRY SALES LP, Ireland №-1 від 21.09.2018 р. та №-2 від 21.09.2018 р. (а.с.76-89).

Після продажу товару на експорт, на розрахункові рахунки Комісіонера надійшла валютна виручка, яка в цей же день переведена в національну валюту, що підтверджується платіжними дорученнями Банку: №3 від 24.09.2018 р. на суму 250000,00 доларів США (а.с.90); №3 від 25.09.2018 р. на суму 243850,00 доларів США (а.с.91); №7 від 26.09.2018 р. на суму 200000,00 доларів США (а.с.92); №0 від 27.09.2018 р. на суму 210000,00 доларів США (а.с.93) та №1 від 28.09.2018 р. на суму 83826,90 доларів США (а.с.94).

В подальшому, Комісіонером вчинено дії, направлені на проведення розрахунків із Комітентом, що також підтверджується платіжним дорученнями: №83 від 12.10.2018 р. на суму 1000000,00 грн. (а.с.95); №84 від 12.10.2018 р. на суму 200000,00 грн. (а.с.96); №87 від 12.10.2018 р. на суму 1000000,00 грн. (а.с.97); №88 від 15.10.2018 р. на суму 1000000,00 грн. (а.с.98); №89 від 16.10.2018 р. на суму 131075,23 грн. (а.с.99); №92 від 16.10.2018 на суму 390000,00 грн. (а.с.100); №93 від 16.10.2018 на суму 1000000,00 грн. (а.с.101); №96 від 16.10.2018 на суму 610000,00 грн. (а.с.102); №97 від 17.10.2018 р. на суму 800000,00 грн. (а.с.103); №98 від 17.10.2018 на суму 800000,00 грн. (а.с.104); №99 від 17.10.2018 на суму 2000000,00 грн. (а.с.105); №100 від 17.10.2018 р. на суму 1000000,00 грн. (а.с.106); №101 від 17.10.2018 р. на суму 3000000,00 грн. (а.с.107); №102 від 17.10.2018 на суму 510 933,56 грн. (а.с.108); №104 від 18.10.2018 р. на суму 4286127,85 грн. (а.с.109).

Після проведення розрахунків між Сторонами підписано звіт комісіонера від 18.10.2018 р. (а.с.110-111); виставлено ТОВ "ТФ "Стиль" рахунок №19 від 18.10.2018 (а.с.112); підписано акт здачі-приймання робіт №15 від 18.10.2018 (а.с.113); отримано від ТОВ "ТФ "Стиль" грошові кошти (комісійну винагороду) в розмірі 448510,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №13588 від 26.10.2018 р. (а.с.114).

18.10.2018 р. позивачем було сформовано податкову накладну №14 на загальну суму 448510 грн., в т.ч. ПДВ 74751,67 грн. (а.с.115), яку направлено на реєстрацію.

05.03.2019 р. позивач отримав квитанцію про те, що реєстрація податкової накладної від 18.10.2018 №14 зупинена. Підстава зупинення: ПН - відповідає вимогам пп.1.6 п. 1 "Критеріїв ризиковості платника податку". Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.116-117).

07.03.2019 р. позивачем подано в електронному вигляді повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригувань, реєстрацію яких зупинено (а.с.118), до якого додано документи, що підтверджують господарські взаємовідносини та виконання взятих на себе зобов`язань за Договором комісії.

11.03.2019 р. Комісія ГУ ДФС у Кіровоградській області приймає рішення № 1099526/36415883 про відмову в реєстрації податкової накладної №14 від 18.10.2018 р. на суму 448510 грн., оскільки платником податків не було надано первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування (а.с.119-120).

11.03.2019 р. позивачем подано скаргу до Комісії з питань розгляду скарг ДФС України (а.с.121).

21.03.2019 р. Комісія з питань розгляду скарг ДФС України приймає рішення № 16189/36415883/2, яким скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення контролюючого органу №1099526/36415883 від 11.03.2019 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №14 від 18.10.2018 на суму 448510 грн. без змін (а.с.122).

Не погодившись з вищевказаними рішеннями, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Згідно з пунктом 185.1 статті 185 Податкового кодексу України (далі за текстом ПК України) об`єктом оподаткування є операції платників податку зокрема з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно з пунктом 187.1 статті 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню; б) дата відвантаження товарів.

Відповідно до п. 188.1 ст. 188 ПК України база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів. До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До бази оподаткування включаються вартість товарів/послуг, які постачаються, та вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо отримувачем товарів/послуг, поставлених таким платником податку.

Згідно з п. 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс). (пункт 201.7 статі 201 ПК України).

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Згідно до п. 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання вищевказаної норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21.02.2018 року № 117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" (набрала чинності 22.03.2018), якою затверджено:

-Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних;

-Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації;

-Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Відповідно до пунктів 5, 6, 7 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 у №117 (надалі - Порядок зупинення реєстрації податкової накладної), податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/ розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до змісту п. 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Згідно з пунктом 12 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Пунктом 13 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної передбачено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування;

2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;

3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Аналізуючи наведені у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної від 18.10.2018 р. №14 мотиви контролюючого органу, суд зазначає, що у пункті 1 листа ДФС від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 визначено критерії ризиковості платника податку.

Зокрема, відповідно до п.п.1.6 цього пункту комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України"; дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку-юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

З урахуванням положень наведеної норми, суд зауважує, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку контролюючий орган має зажадати від платника документи на спростування наявних у органу ДФС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме із зазначених у підпункті 1.6. пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях.

Натомість, надіслана позивачу квитанція містить вимогу щодо надання пояснень та/або документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН.

Відтак, з аналізу квитанції неможливо встановити щодо критеріїв ризиковості платника податків чи щодо критеріїв ризиковості господарських операцій контролюючий орган має сумніви, які належить спростувати позивачу під час надання пояснень з метою здійснення реєстрації в ЄРПН своїх податкових накладних.

Отже, під час зупинення реєстрації податкової накладної застосовано критерії ризиковості платника податку до податкової накладної, що не відповідає наведеним вище приписам пунктів 6, 7 Порядку №117 та свідчить про відсутність обґрунтованих підстав для зупинення реєстрації податкових накладних.

Пунктами 15, 16, 18 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Відповідно до п.1-3 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - комісії контролюючих органів), а також права та обов`язки її членів.

Комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно пунктів 19, 21-23 Порядку рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена.

Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення пропозицій членами комісії, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу, який підписується учасниками засідання.

Протокол засідання комісії контролюючого органу повинен містити перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Розгляд скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - комісії контролюючих органів), про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - скарга) здійснюється комісією ДФС з питань розгляду скарг, яка є постійно діючим колегіальним органом ДФС, за участю уповноваженої особи Мінфіну (п.1 Порядку розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації).

Відповідно до п.п.11-13 вказаного Порядку платник податку може додавати до скарги пояснення та копії документів, які підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена.

За результатами розгляду скарги комісія ДФС з питань розгляду скарг приймає рішення щодо скарги, яке реєструється службою діловодства ДФС та надсилається платнику податку з урахуванням вимог, визначених пунктом 56.23 статті 56 Кодексу.

За результатами розгляду скарги комісія ДФС з питань розгляду скарг приймає одне з таких рішень: задовольняє скаргу та скасовує рішення комісії контролюючого органу про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; залишає скаргу без задоволення та рішення комісії контролюючого органу про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін; залишає скаргу без розгляду.

За результатами розгляду скарги комісія ДФС з питань розгляду скарг приймає рішення щодо скарги, та надсилає його платнику податку у строк, визначений пунктом 56.23 статті 56 Кодексу, в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Про залишення скарги без розгляду комісія ДФС з питань розгляду скарг повідомляє платнику податку із зазначенням обґрунтованих причин у строк, визначений пунктом 56.23 статті 56 Кодексу (п.п.15-16 Порядку).

Однак, в оскаржуваних рішеннях не зазначено, які вимоги законодавства порушено при складанні документів та яких саме конкретно документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію спірної податкової накладної.

Посилання контролюючого органу в оскаржуваних рішеннях на те, що "платником податків не подано первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження продукції, складські документи, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні" спростовується доказами, які містяться в матеріалах справи. До того ж, посилання на вказану підставу в обґрунтування прийняття рішень про відмову, за відсутності встановленого законодавством вичерпного переліку документів, та за умови не наведення комісією доказів того, що документи, подані є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, свідчить про протиправність такого рішення.

Отже, оскаржувані рішення не містять чіткого визначення підстав для прийняття Комісією рішення про відмову в реєстрації податкової накладної.

Згідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. При цьому, в силу ч.2 ст.77 КАС в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Однак, відповідачами по справі, як суб`єктами владних повноважень, не виконано покладеного на них обов`язку щодо доказування правомірності прийнятих спірних рішень, а тому суд дійшов висновку, що такі є необґрунтованими, винесеними не у відповідності до вимог чинного законодавства, у зв`язку із чим є протиправними та підлягають скасуванню.

Згідно з пунктами 2, 4, 10 частини 2 статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Згідно пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 р. №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: - прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; - набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); - неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Суд дійшов висновку, що податковий орган реєструє податкову накладну, в тому числі, на підставі рішення суду датою набрання ним законної сили або іншою датою, вказаною у рішенні.

Таким чином суд вважає, що ефективним та реальним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання ДФС України зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою її подання.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Здійснені позивачем документально підтверджені витрати на оплату судового збору у сумі 3842 грн. (а.с.11), підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів.

Керуючись ст.ст.139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення про відмову у реєстрації податкової накладної від 11.03.2019 року №1099526/36415883.

3. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань розгляду скарг від 21.03.2019 року №16189/36415883/2.

4. Зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №14 від 18.10.2018 року, складену приватним підприємством "Н.В.Плюс" (код 36415883), днем її подання 05.03.2019 року.

5. Стягнути на користь приватного підприємства "Н.В.Плюс" (код 36415883) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області (код 39393501) судовий збір в розмірі 1921 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

6. Стягнути на користь приватного підприємства "Н.В.Плюс" (код 36415883) за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України (код 39292197) судовий збір в розмірі 1921 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.255 КАС України та може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Третього апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Відповідно до підпункту 15.5 п.15 Розділу VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько