Справа № 280/4446/18
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2019-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
24 квітня 2019 року 12 год. 10 хв.Справа № 280/4446/18 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Максименко Л.Я., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, м. Запоріжжя, вул. Фортечна, 65, ), третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Первинна профспілкова організація працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій м. Запоріжжя (69106, м. Запоріжжя, вул. Фінальна, 3, ) про визнання протиправними та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (далі відповідач), третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Первинна профспілкова організація працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій м. Запоріжжя, в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління ДСНС України у Запорізькій області (по особовому складу) від 16.10.2018 №430 «Про звільнення ОСОБА_1 » в частині розірвання контракту, звільнення ОСОБА_1 із служби цивільного захисту за пунктом 176 підпунктом 6 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту рядового та начальницького складу, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу, з 16 жовтня 2018 року; поновити прапорщика служби цивільного захисту ОСОБА_1 на посаді командира відділення 6 Державно пожежно-рятувальної частини Головного управління ДСНС у Запорізькій області; стягнути з Головного управління ДСНС України у Запорізькій області на користь ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 16 жовтня 2018 року по день фактичного поновлення на посаді.

В обґрунтування заявленого позову позивач посилається на те, що відповідачем прийнято оскаржуваний наказ незаконно та безпідставно, вважає що його звільнено за активну громадську діяльність як члена профспілкового комітету. Комісія по проведенню службового розслідування діяла всупереч вимогам Інструкції з проведення службових розслідувань. При цьому, не було враховано рапорт від 08.08.2019 про розірвання контракту на службу у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту та порушенням законодавства про працю відповідачем. Також, 20.11.2018 за вх. №37612 позивачем надано відповідь на відзив відповідача, відповідно до якого зазначає, що не погоджується з посиланням відповідача, що до спірних відносин не застосовується трудове законодавство. Вважає, що притягнення до дисциплінарної відповідальності відбувалося з порушенням норм та порядку, передбачених Законом України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». Також, відповідачем порушено процедуру звільнення без проведення індивідуальної бесіди. Просить позовні вимоги задовольнити. Відповідно до клопотання (вх. №37169 від 19.11.2018) просить судові засідання проводити без участі позивача.

Відповідач позов не визнав, у письмовому відзиві від 14.11.2018 (вх. №36785) посилається на те, що на спірні правовідносини не розповсюджується трудове законодавство, оскільки правовідносини з проходження служби за контрактом врегульовано спеціальним законодавством. Зазначає, що протягом 2018 року позивач двічі притягувався до дисциплінарної відповідальності за скоєння грубих дисциплінарних порушень, тобто систематично порушував умови контракту. Крім того, з 10.08.2018 до 16.10.2018 (день звільнення зі служби) позивач припинив виходити на службу та виконувати покладені на нього посадові обов`язки, що свідчить про невиконання вимог статті 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2003 №593. Стверджує, що звільнення зі служби цивільного захисту ОСОБА_1 проведено у відповідності до вимог вказаного Положення. Також, додаткові заперечення відповідачем надано до суду 28.11.2018 за вх.. №38728. З огляду на викладене, вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Третя сторона, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Первинна профспілкова організація працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій м. Запоріжжя надала пояснення щодо позову (вх.. №35659 від 06.11.2018), відповідно до яких зазначає, що відповідач по справі за отриманням попередньої згоди профспілкового комітету про звільнення позивача не звертався і відповідно жодної попередньої згоди на звільнення не отримував. Таким чином, відповідач порушив ст. 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». Крім того, вважає, що звільнення зі служби позивача є перевищенням влади посадовими особами відповідача. Просить позовні вимоги задовольнити. Відповідно до заяви (вх. №37168 від 19.11.2018) просить судові засідання провести без участі представника третьої особи.

Ухвалою суду від 29.10.2018 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі №280/4446/18. Призначено підготовче судове засідання на 20.11.2018.

Ухвалою суду від 20.11.2018 відкладено підготовче судове засідання на 03.12.2018.

Ухвалою суду від 03.12.2018 зупинено провадження в адміністративній справі №280/4446/18 до набрання законної сили рішеннями Запорізького окружного адміністративного суду у справах №0840/3591/18 та №0840/3959/18.

У підготовчому судовому засіданні 04 квітня 2019 року протокольною ухвалою суду поновлено провадження у справі, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 24.04.2019.

24 квітня 2019 року представником відповідача подано клопотання (вх. №16707) про розгляд справи в порядку письмового провадження.

За таких обставин та керуючись частиною дев`ятою статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній доказів у порядку письмового провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 243 КАС України, у виняткових випадках залежно від складності справи складення рішення, постанови у повному обсязі може бути відкладено на строк не більш як десять, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Згідно з ч. 4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 з 03.09.1998 проходив службу в 6 державній пожежно-рятувальній частині Головного управління ДСНС України у Запорізькій області.

Відповідно до наказу від 23.03.2017 №183 відповідно до пунктів 46-49, 51, 53, 55, 56 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового та начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593, Головним управлінням ДСНС України у Запорізькій області укладено Контракт з прапорщиком служби цивільного захисту ОСОБА_1 , командиром відділення 6 державної пожежно-рятувальної частини Головного управління ДСНС України у Запорізькій області на п`ять років з 01.05.2017 по 30.04.2022.

Наказом Головного управління ДСНС України у Запорізькій області від 16.10.2018 №430 звільнено прапорщика служби цивільного захисту ОСОБА_1 , командира відділення 6 державної пожежно-рятувальної частини Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, із служби цивільного захисту у запас Збройних Сил України (з постановкою на військовий облік), виключено з кадрів ДСНС України, за пунктом 176 підпунктом 6 (у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу) з 16 жовтня 2018 року.

ОСОБА_1 із вказаним наказом не погодився та звернувся до адміністративного суду з відповідним позовом.

Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши пояснення сторін, вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, дійшов наступних висновків.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності встановлено Кодексом цивільного захисту України.

Частиною першою статті 99 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що до персоналу (кадрів) органів управління та сил цивільного захисту належать особи рядового і начальницького складу, які проходять службу цивільного захисту за контрактом, державні службовці та інші працівники, з якими укладається трудовий договір.

Відповідно до частини п`ятої вказаної статті трудові відносини працівників органів управління та сил цивільного захисту регулюються законодавством про працю, державну службу та укладеними трудовими договорами (контрактами).

Також, згідно з частинами першою та другою статті 101 Кодексу цивільного захисту України служба цивільного захисту це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період. Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини першої статті 103 Кодексу цивільного захисту України щодо проходження служби цивільного захисту може бути укладено, зокрема контракт про проходження служби цивільного захисту з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту.

Водночас, згідно з положеннями частини четвертої статті 103 Кодексу цивільного захисту України форма, порядок і правила укладення контракту, припинення (розірвання) контракту та наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу.

Відповідно до пункту 2 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593, (надалі - Положення № 593) служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Пунктом 3 Положення № 593 визначено, що особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.

Згідно з пунктом 45 Положення № 593 контракт про проходження служби цивільного захисту - це письмова угода, що укладається на добровільній основі між громадянином та державою, від імені якої виступає ДСНС, для встановлення правових відносин між сторонами під час проходження такої служби.

ОСОБА_1 проходив службу цивільного захисту в органах ДСНС на посаді командира відділення 6 Державної пожежно-рятувальної частини Головного управління ДСНС України у Запорізькій області відповідно до контракту №183/17, укладеного на 5 років; дата набрання чинності 01.05.2017.

Згідно з пунктом 1 контракту №183/17 про проходження служби цивільного захисту ОСОБА_1 ознайомився із законами та іншими нормативно-правовими актами, які регулюють порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, і добровільно взяв на себе зобов`язання додержуватися Конституції та законів України, сумлінно виконувати вимоги Присяги служби цивільного захисту, статутів, наказів чи розпорядження керівників (начальників), своїх службових обов`язків, підвищення своєї професійної майстерності, досягнення позитивних результатів з фізичної підготовки.

Згідно з пунктом 29 Положення № 593 особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

Відповідно до пункту 1 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут служби цивільного захисту" від 05.03.2009 №1068-VI, (надалі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Пунктом 3 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; захищати життя, здоров`я, права та власність громадян, територію, інтереси суспільства і держави у разі виникнення надзвичайних ситуацій; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані із службою, не шкодувати сил під час виконання поставлених завдань; постійно вдосконалювати професійну майстерність, підвищувати свій професійний рівень; додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов`язків, бути вільним від впливу політичних партій і громадських організацій; поважати людську гідність і бути готовим у будь-який час надати допомогу людям; сприяти зміцненню службової дисципліни, виявляти повагу до начальників та старших за званням, бути ввічливим, додержуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; зберігати державну таємницю та іншу охоронювану законом інформацію; берегти та підтримувати в належному стані передані їй у користування майно і техніку.

Порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням (пункт 6 Дисциплінарного статуту).

За зразкове виконання службових обов`язків особи рядового і начальницького складу підлягають заохоченню, а за порушення службової дисципліни несуть дисциплінарну відповідальність згідно із цим Статутом, а також цивільну, адміністративну, кримінальну відповідальність згідно із законом (пункт 7 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до пункту 8 Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Згідно з пунктом 57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Відповідно до пункту 59 Дисциплінарного статуту до діянь, що є порушеннями службової дисципліни, також належать: порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту; брутальне або зневажливе ставлення до громадян, приниження їх честі та гідності під час виконання службових обов`язків; приховування або недостовірне надання відомостей про себе, що мають значення для проходження служби (зміна місця проживання, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності); інші діяння, визнані порушеннями службової дисципліни законом та цим Статутом.

У разі вчинення незначного порушення службової дисципліни особою рядового або начальницького складу начальник може обмежитись усним попередженням її щодо необхідності дотримання службової дисципліни, вказати на відповідні недоліки, а в разі неналежного виконання після цього особою рядового або начальницького складу своїх службових обов`язків накласти на неї дисциплінарне стягнення (пункт 60 Дисциплінарного статуту).

Пунктом 68 Дисциплінарного статуту визначено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Дисциплінарні стягнення, накладені на осіб рядового і начальницького складу письмовим наказом, діють протягом року з дня видання наказу про накладення дисциплінарного стягнення, а накладені усно протягом одного місяця з дня його накладення (пункт 64 Дисциплінарного статуту).

Так, з матеріалів справи вбачається, що підставою для прийняття оскаржуваного наказу стало подання тимчасово виконуючого обов`язки начальника 6 державної пожежно-рятувальної частини Головного управління ДСНС у Запорізькій області Михайлова І.І. та матеріали службових розслідувань.

Відповідно до вступної частини наказу, судом встановлено наступне:

Прапорщик служби цивільного захисту ОСОБА_1 має три діючих дисциплінарних стягнення, накладених за порушення службової дисципліни, а саме:

26.07.2018 під час перевірки черговою зміною оперативно-координаційного центру Головного управління порядку несення служби черговим караулом були виявлені грубі порушення порядку несення служби прапорщиком служби цивільного захисту ОСОБА_1 , який спав у приміщенні пункту зв`язку частини та порушував встановлену форму одягу. За незадовільну організацію несення служби ОСОБА_1 наказом начальника 6 ДПРЧ від 30.07.2018 №34 оголошено дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

За невихід на службу без поважних причин 30 липня 2018 року за сигналом «навчальний збір», а саме: порушення службової дисципліни передбачене частиною 2 статті 58 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, порушення вимог статтей 3 та 25 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, яка зобов`язує начальника (у тому числі командира відділення) бути прикладом у виконанні вимог Присяги, наказів та розпоряджень, у дотриманні законності, службової дисципліни, професійної і службової етики, а також виховувати і підтримувати у підлеглих сумлінне ставлення до виконання службових обов`язків наказом ГУ ДСНС України у Запорізькій області (по особовому складу) від 08.08.2018 №197-В на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

За скоєння грубого дисциплінарного проступку, а саме, невихід на службу без поважних причин 10.08.2018 наказом ГУ ДСНС України у Запорізькій області (по особовому складу) від 27.08.2018 №212-В на ОСОБА_1 накладене дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Прапорщик служби цивільного захисту ОСОБА_1 з 13 серпня 2018 року продовжує не виходити на службу без поважних причин, що встановлено за матеріалами службових розслідувань, проведених комісією Головного управління ДСНС України у Запорізькій області на підставі наказів ГУ ДСНС України у Запорізькій області (з основної діяльності від 20.08.2018 №307 та від 21.08.2018 №310.

В ході службових розслідувань повністю підтверджено факти скоєння ОСОБА_1 грубих дисциплінарних проступків, передбачених частиною 2 статті 58 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, а саме: невихід на службу без поважних причин з 13 по 17 серпня 20018 року та з 18 серпня 2018 року. За матеріалами та висновками службових розслідувань видані накази ГУ ДСНС України у Запорізькій області (по особовому складу) від 29.08.2018 №357 та від 29.08.2018 №360.

За результатами судового оскарження, відповідно до рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02.11.2018 по справі №0840/3591/18 у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області, третя особа: Первинна профспілкова організація працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій м. Запоріжжя про визнання протиправним та скасування наказу відповідача від 08.08.2018 №197-В Про накладення дисциплінарного стягнення в частині накладення дисциплінарного стягнення на позивача у вигляді суворої догани відмовлено повністю. Рішення набрало законної сили 21 лютого 2019 року (постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 21.02.2019, справа №0840/3591/18).

Крім того, за результатами судового оскарження, відповідно до рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 30.11.2018 по справі №0840/3959/18 у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області, третя особа: Первинна профспілкова організація працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій м. Запоріжжя про визнання протиправним та скасування наказу (по особовому складу) від 30.07.2018 №34 «Про покарання співробітників 6 ДПРЧ» в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани ОСОБА_1 відмовлено у повному обсязі. Рішення набрало законної сили 20 лютого 2019 року (постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 20.02.2019, справа №0840/3959/18).

Інших оскаржень дисциплінарного стягнення позивачем до суду не надано.

Відповідно до частини четвертої статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Наведеною нормою КАС України встановлені преюдиційні обставини, тобто ті обставини, що встановлені в судовому рішенні, яке набрало законної сили. Зазначені преюдиційні обставини є підставами для звільнення від доказування.

Згідно з пунктом 75 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу, які порушили службову дисципліну, можуть бути накладені лише визначені цим Статутом дисциплінарні стягнення, що відповідають ступеню вини особи.

Пунктом 86 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.

Відповідно до пункту 80 Дисциплінарного статуту звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту або через службову невідповідність є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарного впливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту.

Суд звертає увагу, що до позивача неодноразово застосовувалися дисциплінарні стягнення, визначені Дисциплінарним статутом.

Так, відповідно до пункту 122 Положення № 593 з метою визначення рівня професійної підготовки, ділових та моральних якостей, відповідності займаним посадам проводиться атестування осіб рядового і начальницького складу.

Згідно з пунктом 128 Положення № 593 порядок проведення атестування осіб рядового і начальницького складу визначається МВС.

Порядок проведення атестування осіб рядового і начальницького складу в органах і підрозділах цивільного захисту затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України 10.09.2014 № 929, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.10.2014 за №1192/25969 (надалі - Порядок № 929).

Згідно з пунктом 5 Порядку № 929 атестування осіб рядового і начальницького складу проводиться, зокрема у разі розірвання контракту достроково однією із сторін при звільненні із служби цивільного захисту у зв`язку із скороченням штатів та у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу - незалежно від строку попереднього атестування.

Отже, проведення атестування у разі розірвання контракту достроково однією із сторін при звільненні із служби цивільного захисту у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту є обов`язковим відповідно до Порядку № 929.

Враховуючи наявність трьох діючих дисциплінарних стягнень та систематичним продовженням не виконання умов контракту про проходження служби цивільного захисту, відповідно до вимог пункту 103 Дисциплінарного статуту 15.08.2018 за вих.. №01/1.1-14/4033 на адресу ОСОБА_1 направлено попередження про проведення атестування 03.09.2018 в Запорізькому міськрайонному управлінні Головного управління ДСНС України у Запорізькій області та надано атестаційний лист для ознайомлення.

Відповідно до висновків Атестаційного листа за період з квітня 2017 року по серпень 2018 року ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу.

Відповідно до Протоколу №10 засідання атестаційної комісії ГУ ДСНС у Запорізькій області від 03.09.2018, засідання атестаційної комісії проведене без участі прапорщика служби цивільного захисту ОСОБА_2 , командира відділення 6 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Запорізькій області, у зв`язку з тим, що він не з`явився на засідання атестаційної комісії без поважних причин.

За результатами висновку атестаційної комісії, ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу.

Згідно з пунктом 175 Положення № 593 перед звільненням особи рядового і начальницького складу із служби цивільного захисту безпосередні та прямі керівники (начальники) проводять з нею не менше двох індивідуальних бесід. У ході першої бесіди роз`яснюються підстави звільнення і строк внесення подання щодо звільнення, соціальний і правовий захист особи, можливість укладення контракту про перебування у резерві служби цивільного захисту, визначається військовий комісаріат, до якого буде направлено особу після звільнення для постановки на військовий облік. При цьому враховуються прохання особи, даються необхідні пояснення з питань проходження служби. У разі потреби зазначеній особі видається направлення на обстеження до лікарсько-експертної комісії. Під час другої бесіди безпосередній або прямий керівник (начальник) дає відповіді на запитання, поставлені особою рядового і начальницького складу у першій бесіді, уточнює підстави звільнення з урахуванням висновку лікарсько-експертної комісії, прохання особи, а також інші питання, пов`язані із звільненням.

Відповідно до матеріалів справи судом встановлено, що 03.09.2018 за вих. №02/1.1-14/4270 на адресу ОСОБА_1 направлено висновок атестаційної комісії для ознайомлення. Відповідно до відміток на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, вказаний лист позивач отримав 01.10.2018 особисто, про що свідчить підпис.

04.10.2018 за вих. №02/1.1-14/4822 на адресу ОСОБА_1 відповідачем направлено рекомендований лист з повідомленням про прибуття до відділу персоналу ГУ ДСНС України у Запорізькій області о 12 годині 10.10.2018 та о 12 годині 12.10.2018 для проведення бесід.

09 жовтня 2018 року т.в.о. начальника 6 ДПРЧ, майором служби цивільного захисту ОСОБА_3 до начальника ГУ ДСНС України у Запорізькій області подано рапорт, відповідно до якого доповідано про повідомлення ОСОБА_1 по телефону про необхідність прибути до відділу персоналу ГУ ДСНС України у Запорізькій області 10.10.2018 та 12.10.2018 о 12 годині для проведення бесіди.

10 жовтня 2018 року о 12 год. 30 хв. та 12 жовтня 2018 року о 12 год.47 хв. складено Акт про неприбуття ОСОБА_1 для проведення бесіди.

Відповідно до підпункту 6 пункту 176 Положення № 593 контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 56 Положення № 593 днем припинення строку дії контракту вважається, зокрема, день закінчення строку дії контракту; день, зазначений у наказі по особовому складу про звільнення із служби цивільного захисту (але не раніше дня виключення особи рядового і начальницького складу з кадрів ДСНС) - у разі дострокового розірвання контракту.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для скасування наказу ГУ ДСНС України у Запорізькій області №430 від 16.10.2017, яким ОСОБА_1 прапорщика служби цивільного захисту, командира відділення 6 державної пожежно-рятувальної частини Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, звільнено зі служби у запас (з постановкою на військовий облік) (з виключенням з кадрів ДСНС) за підпунктом 6 пункту 176 (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу) є законним та обґрунтованим.

Також суд не вбачає підстав для скасування наказу ГУ ДСНС України у Запорізькій області №430 від 16.10.2017 у зв`язку з відсутністю згоди профспілкового органу на звільнення позивача з огляду на таке.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії їх діяльності» первинна організація профспілки - добровільне об`єднання членів профспілки, які, як правило, працюють на одному підприємстві, в установі, організації незалежно від форми власності і виду господарювання або у фізичної особи, яка використовує найману працю, або забезпечують себе роботою самостійно, або навчаються в одному навчальному закладі; працівник - фізична особа, яка працює на підставі трудового договору на підприємстві, в установі, організації чи у фізичної особи, яка використовує найману працю.

Питання проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу регулюються Кодексом цивільного захисту України, Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту, Законом України «Про Стройовий статут Збройних Сил України» та Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593.

Відповідно до статті 99 Кодексу цивільного захисту України до персоналу (кадрів) органів управління та сил цивільного захисту належать особи рядового і начальницького складу, які проходять службу цивільного захисту за контрактом, державні службовці та інші працівники, з якими укладається трудовий договір.

Відповідно до частини першої статті 101 Кодексу цивільного захисту України служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

З аналізу норм Кодексу цивільного захисту України судом встановлено, що особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту належать до спеціальних суб`єктів права, правовідносини з якими регулюються нормами спеціального законодавства.

В той же час, згідно пункту 5 частини 2 статі 110 Кодексу цивільного захисту України, особи рядового та начальницького складу України не можуть утворювати своїх професійних спілок.

З огляду на викладені вище норми законодавства, приписи ч. 3 ст. 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії їх діяльності» застосовуються щодо працівників підприємств, установ, організацій, які обрані до складу виборних профспілкових органів.

Проте, позивач не є працівником, а є особою молодшого начальницького складу, який проходить службу цивільного захисту.

Відповідно до позиції, викладеної в інформаційному листі Вищого адміністративного суду України від 26.05.2010 № 753/11/13-10 «Про розв`язання спорів, що виникають з відносин публічної служби» під час вирішення спорів щодо публічної служби, пріоритетними є норми спеціальних законів, а норми трудового законодавства підлягають застосуванню лише у випадках, якщо нормами спеціальних законів не врегульовано спірних відносин, та коли про можливість такого застосування прямо зазначено у спеціальному законі.

Відповідно до частини 2 статті 11 Конвенції Ради Європи про захист прав людини і основоположних свобод (ратифікована відповідним Законом України від 17.07.1997) здійснення права на свободу об`єднання не перешкоджає запровадженню законних обмежень на здійснення цих прав особами, що входять до складу адміністративних органів держави, до яких можуть бути віднесені окремі категорії посадових осіб служби цивільного захисту.

Наявність такої заборони унеможливлює застосування процедур, передбачених Кодексом законів про працю України та Законом України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» в частині гарантій, пов`язаних з профспілковою діяльністю.

Тобто, оскільки нормами спеціального законодавства з питань проходження служби, зокрема п. 5 ч. 2ст. 110 КЦЗ України, дане питання врегульоване, тому підстави для застосування норм трудового законодавства відсутні.

Закон України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" був ухвалений Верховною Радою України 15 вересня 1999 року та опублікований вперше в Урядовому кур`єрі 10.06.1999р. № 187. В свою чергу, Кодекс цивільного захисту України був прийнятий Верховною Радою України значно пізніше, а саме 02.10.2012 року та набув чинності 01.07.2013 року. Тобто застереження щодо неможливості утворення особами рядового та начальницького складу служби цивільного захисту професійних спілок, передбачене пунктом 5 частини 2 статі 110 Кодексу цивільного захисту, приймалось вже у в умовах діючого Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності".

Крім того, правова оцінка вказаній обставині також надана і при розгляді пов`язаної справи № 0840/3591/18.

Щодо посилання позивача на нерозгляд рапорту про розірвання контракту на службу, у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту та порушення законодавства про працю відповідачем, суд зазначає, що вказане питання вже було предметом судового розгляду у справі № 0840/3511/18. Так, рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 01.11.2018, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 06.02.2019 по справі № 0840/3511/18 у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Первинна профспілкова організація працівників державної служби України з надзвичайних ситуацій міста Запоріжжя про зобов`язання розірвати укладений з позивачем контракт про проходження служби цивільного захисту за п. 176 ч. 7 Положення, п. 6 ч. 5 Контракту - у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту керівництвом відповідного органу чи підрозділу цивільного захисту - відмовлено.

Зокрема, судовими рішеннями у справі № 0840/3511/18 не встановлено з боку Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області систематичного порушення умов виконання контракту, а відтак і підстав для задоволення рапорту позивача.

Тому, з урахуванням вимог ч. 4 ст. 78 КАС України, посилання позивача в цій частині суд відхиляє як необгрунтовані.

Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зважаючи на пункт 3 частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якого у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), суд дійшов висновку, що відповідач, накладаючи на позивача штрафні санкції, не врахував всіх обставин, а тому виніс необґрунтовану постанову.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість та недоведеність вимог позивача, при цьому, представником відповідача у повній мірі доведено, що відповідач при прийнятті оскаржуваного наказу про звільнення діяв на підставі та в межах повноважень, визначених законом.

Отже, позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, м. Запоріжжя, вул. Фортечна, 65, ), третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Первинна профспілкова організація працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій м. Запоріжжя (69106, м. Запоріжжя, вул. Фінальна, 3, ) про визнання протиправними та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - відмовити у повному обсязі.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення в повному обсязі складено та підписано 08.05.2019.

Суддя Л.Я. Максименко