Справа № 2140/1699/18
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2019-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2019 р.м.ОдесаСправа № 2140/1699/18
Головуючий в 1 інстанції: Дмитрієва О.О.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,

суддів: Бойка А.В., Осіпова Ю.В.,

при секретарі Жигайлової О.Е.,

за участю представника апелянта - ОСОБА_4

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2018 року, ухвалене у відкритому судовому засіданні о 10:08 год. в м. Херсоні, повний текст рішення виготовлений та підписаний 26.10.2018 р., по справі за позовною заявою Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Херсонській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень, -

ВСТАНОВИЛА:

В серпні 2018 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просив визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення від 06.12.2017 року №006071405 про застосування штрафної санкції у сумі 40 569,25 грн; №006081405 про застосування штрафної санкції у сумі 510,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідачем протиправно винесено оскаржувані податкові повідомлення-рішення, оскільки відсутні правові підстави для проведення фактичної перевірки. За технічних причин частина Z- звітів була роздрукована наступного робочого дня ніж було оприбутковано готівкові кошти, але записи до книги доходів і витрат внеслись своєчасно. Фактично представниками відповідача не досліджувались питання, порушення яких податковий орган констатує в акті перевірки, а сама перевірка проведена з такими порушеннями, які не дають підстав вважати її правомірною. З наведеного позивач робить висновок про наявність правових підстав для постановлення судового рішення про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 06 листопада 2017 року № 006071405 та №006081405.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2018 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням, позивач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти рішення, яким повністю задовольнити позовні вимоги позивача. Доводами апеляційної скарги зазначено, що судом не надана оцінка випадків, що підтверджують факти правомірного застосування позивачем книги обліку надходження коштів на наступний день після не можливості внести відповідні записи у день надходженим коштів, Вказане, на думку апелянта, свідчить про неправомірність винесення відповідачем рішення про застосування штрафних санкцій на суму 41079,25 грн. Також апелянт вказує, що посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначеннх цим Кодексом документів. Апелянт зазначає, що 16.11.2017 р. до магазину, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 зайшли дві особи, купили пачку сигарет та вказали, що вони є працівниками ГУ ДФС у Херсонській області та пришли з перевіркою, але не пред`явили

наказ на проведення перевірки та направлення на проведення перевірки. У зв`язку з цим зазначені працівники ГУ ДФС у Херсонській області не були допущені до проведення перевірки. Акт перевірки, який було надано поштою, в приміщенні магазину не складався, відомості, що внесені до нього не відповідають дійсності та не були предметом обговорювання. Апелянт зазначає, що перевірка платника податків з підстав, визначених у наказі ГУ ДФС у Херсонській області від 30.10.2017 р. № 970 фактично не проводилась. Тобто інспектори ДФС у Херсонскій області здійснювали перевірку ФОП ОСОБА_1 в порушення вимог пункту 80.5 ст. 80 ПК України.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначає, що до початку проведення фактичної перевірки працівниками відповідача було пред`явлено особі, яка здійснювала розрахункові операції службові посвідчення, наказ «Про проведення фактичних перевірок» від 30.10.2017 № 970 та направлення на фактичну перевірку від 16.11.2017 №1264 та №1265. Особа, яка проводила розрахунки відмовилась повідомити особисті дані або надати документ, який посвідчує особу та відмовилася від ознайомлення та підпису у направленнях на фактичну перевірку від 16.11.2017 №1264 та №1265, про що складено акт відмови від 16.11.2017 №167/21/22, а тому відповідач вважає, що посилання позивача на те, що проведення перевірки здійснено з порушення чинного законодавства є необгрунтованим та безпідставним. За результатами перевірки складено акт фактичної перевірки від 16.11.2017 №462/21/22/РРО/. Крім того, відповідач зазначає, що ФОП ОСОБА_1 здійснює діяльність із використанням (застосуванням) реєстратора розрахункових операцій (РРО) та книги обліку розрахункових операцій (КОРО). А отже оприбуткування готівки в такому разі є її запис до відповідного розділу КОРО (Розділу II) в день фактичного надходження коштів до каси РРО, на підставі даних фіскальних звітних чеків РРО (2-звітів) (даних РК). У жодному випадку позивач не зазначає конкретної поважної «технічної причини». Копії записів розділу 4. Облік ремонтних робіт з технічного обслуговування і перевірок конструкції та програмного забезпечення РРО у книзі обліку розрахункових операцій на РРО №Р / 4 та №Р/3 за час з 25.12.2014 по 27.12.2015 до позовної заяви не додано. Відсутні докази виконання ремонтних робіт РРО, а саме актів виконаних робіт та доказів фактичної оплати, не надано доказів використання РК під час можливого виходу РРО з ладу. Відповідач зазначає, що у разі виходу з ладу РРО позивач був зобов`язаний здійснювати щоденне виконання записів про рух готівки та суми розрахунків на підставі квитанцій РК шляхом здійснення відповідних записів до розділу 2 КОРО, вказуючи при цьому замість номеру 2-звіту, номер РК як це передбачено самою формою РРО, згідно з додатком 1 до Порядку реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій та примітками, зазначеними у додатку 1. Зурахуванням зазначеного, відповідач вважає, що у нього були підстави, визначені чинним законодавством, для проведення фактичної перевірки позивача, перевірка проведена у відповідності до вимог чинного законодавства України, а результати перевірки відповідають підставам та цілям визначеним наказом на її проведення.

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що згідно з наказом ГУ ДФС у Херсонській області "Про проведення фактичних перевірок" №970 від 30 жовтня 2017 року, на підставі пп.80.2.5 п.80.2 ст.80 ПК України з 16 листопада 2017 року передбачено проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 .

На підставі наказу №970 від 30 жовтня 2017 року, 16 листопада 2018 року виписані направлення на фактичну перевірку №1264 та №1265.

16 листопада 2017 року о 13:20 за посадовими особами відповідача було проведено фактичну перевірку відділу у магазині за адресою: АДРЕСА_1 , в якому здійснює свою господарську діяльність ФОП ОСОБА_1 .

Перед проведенням фактичної перевірки посадовими особами відповідача о 13:19 здійснено розрахункову операцію з купівлі пачки цигарок «Кент Нанотек 1» за ціною 30,45 грн. Особа, яка проводить розрахунки зі споживачами видала розрахунковий документ (чек №2684), але, після пред`явлення копії наказу, службових посвідчень та направлень на проведення перевірки, особа відмовилась повідомляти свої персональні дані, відмовилась від отримання та підписання будь-яких документів та матеріалів.

Особа, яка проводила розрахунки не надала перевіряючим особам книгу обліку доходів і витрат, книгу обліку розрахункових операцій та первинних документів на товар, доказів протилежного сторони суду не надали.

Оскільки в момент перевірки жодних документів представник позивача на місці проведення розрахунків не надавав(ла), документи додані до адміністративного позову суд досліджує через призму доведення їх до відповідача в момент прийняття спірних податкових повідомлень-рішень.

В ході перевірки встановлено, що ФОП ОСОБА_1 здійснює діяльність із використанням (застосуванням) РРО та КОРО, оприбуткуванням готівки в такому разі є її запис до відповідного розділу КОРО (розділ ІІ) в день фактичного надходження коштів до каси РРО на підставі даних звітних чеків РРО (Z- звітів). Встановлено несвоєчасне оприбуткування готівкових коштів, які надійшли до каси РРО до відповідного розділу КОРО (не в день фактичного надходження), а саме:

10.03.2017 до каси РРО надійшли готівкові кошти в сумі 2242,10 грн, які було оприбутковано в КОРО 11.03.2017 на підставі Z- звіту №1218 від 11.03.2017 за 10.03.2017;

17.03.2016 до каси РРО надійшли готівкові кошти в сумі 1281,35 грн, які було оприбутковано в КОРО 18.03.2016 на підставі Z- звіту №860 від 18.03.2017 за 17.03.2016;

01.09.2015 до каси РРО надійшли готівкові кошти в сумі 1153,60 грн, які було оприбутковано в КОРО 02.09.2015 на підставі Z- звіту №661 від 02.09.2015 за 01.09.2015;

05.07.2015 до каси РРО надійшли готівкові кошти в сумі 558,25 грн, які було оприбутковано в КОРО 06.07.2015 на підставі Z- звіту №603 від 06.07.2015 за 05.07.2015;

28.06.2015 до каси РРО надійшли готівкові кошти в сумі 1465,15 грн, які було оприбутковано в КОРО 29.06.2015 на підставі Z- звіту №596 від 29.06.2015 за 28.06.2015;

14.04.2015 до каси РРО надійшли готівкові кошти в сумі 656,60 грн, які було оприбутковано в КОРО 15.04.2015 на підставі Z- звіту №521 від 15.04.2015 за 14.04.2015;

21.03.2015 до каси РРО надійшли готівкові кошти в сумі 756,50 грн, які було оприбутковано в КОРО 22.03.2015 на підставі Z- звіту №497 від 22.03.2015 за 21.03.2015.

Загальна сума несвоєчасно оприбуткованих коштів становить 8113,85 грн.

Виявлені порушення стали підставою для винесення податковим органом податкових повідомлень-рішень від 06 грудня 2017 року:

№006071405, яким до ФОП ОСОБА_1 за порушення п.2.5 глави 2 Постанови Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в України №637 від 15.12.2004 року на підставі пп.54.3.3 п.54.3 ст.54 ПК України застосовано штрафні санкції в розмірі 40595,25 грн;

№006071405, яким до ФОП ОСОБА_1 за порушення п.44.3 ст.44 ПК України на підставі пп.54.3.3 п.54.3 ст.54 ПК України застосовано штрафні санкції в розмірі 510 грн.

Позивач не погодився з такою позицією податкового органу, оскільки всі документи є в наявності, а несвоєчасне оприбуткування готівкових коштів є наслідком технічних несправностей РРО та наслідком вимкнення електроенергії на об`єкті господарювання.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивач несвоєчасно оприбуткував готівку, у зв`язку з чим відповідачем правомірно було застосовано штрафну санкцію у сумі 40569,25 грн.; особа, яка проводила розрахунки на об`єкті господарювання ФОП ОСОБА_1 не надала перевіряючим жодних документів та матеріалів, які повинні бути наявні на місці здійснення господарської діяльності, а тому суд першої інстанції дійшов висновку про правомірність прийнятих відповідачем податкових повідомлень-рішень від 06.12.2017 р. № 006081405 та № 006071405.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06.07.1995 року № 265/95-ВР (далі по тексту - Закон України № 265/95-ВР) визначено правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Відповідно до ст.2 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" книга обліку розрахункових операцій - прошнурована і належним чином зареєстрована в органах доходів і зборів книга, що містить щоденні звіти, які складаються на підставі відповідних розрахункових документів щодо руху готівкових коштів, товарів (послуг).

Відповідно до пунктів 1, 6, 9 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06.07.1995 №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок; забезпечувати зберігання використаних книг обліку розрахункових операцій та розрахункових книжок протягом трьох років після їх закінчення; щоденно друкувати на реєстраторах розрахункових операцій (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг) фіскальні звітні чеки у разі здійснення розрахункових операцій.

Згідно зі ст.5 Закону України № 265/95-ВР на період виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій та здійснення його ремонту або у разі тимчасового, не більше 7 робочих днів, відключення електроенергії проведення розрахункових операцій здійснюється з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки або із застосуванням належним чином зареєстрованого резервного реєстратора розрахункових операцій.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України № 265/95-ВР контроль за додержанням суб`єктами господарювання порядку проведення розрахунків за товари (послуги), інших вимог цього Закону здійснюють органи доходів і зборів шляхом проведення фактичних та документальних перевірок відповідно до Податкового кодексу України.

Відповідно до пункту 6 статті 33 Закону України «Про Національний банк України» від 20 травня 1999 року №679-XIV для забезпечення організації готівкового грошового обігу Національний банк здійснює: визначення порядку ведення касових операцій для банків, інших фінансових установ, підприємств і організацій.

Порядок ведення касових операцій у національній валюті України, в тому числі, фізичними особами-підприємцями на момент виникнення спірних правовідносин визначали Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затверджене постановою Правління НБУ від 15.12.2004 №637 (далі-Положення) (діяло до 05.01.2018 року).

Згідно з п.1.2 Положення №637 оприбуткування готівки - проведення підприємствами і підприємцями обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі, книзі обліку доходів і витрат, книзі обліку розрахункових операцій;

Реєстратор розрахункових операцій (далі - РРО) - пристрій або програмно-технічний комплекс, у якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій під час продажу товарів (надання послуг), операцій з купівлі-продажу іноземної валюти та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг);

розрахункова книжка (далі - РК) - належним чином зброшурована та прошнурована книжка, зареєстрована в органах державної податкової служби України, що містить номерні розрахункові квитанції, які видаються покупцям у визначених Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" ( 265/95-ВР ) випадках, коли не застосовуються реєстратори розрахункових операцій.

Пунктом 2.2 Положення №637 передбачено, що підприємства (підприємці) здійснюють розрахунки готівкою між собою і з фізичними особами (громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, які не здійсняють підприємницької діяльності) через касу як за рахунок готівкової виручки, так і за рахунок коштів, одержаних із банків. Зазначені розрахунки проводяться також шляхом переказу готівки для сплати відповідних платежів.

Підприємства (підприємці) здійснюють облік операцій з готівкою у відповідних книгах обліку.

Згідно з пунктом 7.15 глави 7 Положення №637 уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно та в повній сумі оприбутковуватися. Порядок оприбуткування готівки в касах, у тому числі і під час розрахунків із застосуванням РРО (РК), визначено в пункті 2.6 цього Положення.

Відповідно до п. 2.6 Положення уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися.

Оприбуткуванням готівки в касах підприємств, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги відповідно до вимог глави 4 цього Положення, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.

У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК).

Підприємствам, яким Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (265/95-ВР) надано право проводити розрахунки готівкою із споживачами без використання РРО та РК і специфіка функціонування яких унеможливлює оформлення ними кожної

операції касовим ордером (продаж проїзних і перевізних документів; білетів державних лотерей; квитків на відвідування культурно-спортивних і видовищних закладів тощо), дозволяється оприбутковувати готівку наприкінці робочого дня за сукупністю операцій у цілому за робочий день з оформленням касовими документами і відображенням у відповідній книзі обліку.

Суми готівки, що оприбутковуються, мають відповідати сумам,

визначеним у відповідних касових (розрахункових) документах.

Абзацом третім статті 1 Указу №436/95 12 червня 1995 року «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» встановлено, що у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, фізичними особами - громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства, які є суб`єктами підприємницької діяльності, а також постійними представництвами нерезидентів, через які повністю або частково здійснюється підприємницька діяльність, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються НБУ, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу, зокрема за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки - у п`ятикратному розмірі неоприбуткованої суми.

Отже, у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є сукупність таких дій: фіксація повної суми фактичних надходжень готівки у фіскальних звітних чеках РРО (даних РК) та відображення на їх підставі готівки у КОРО, а саме, виконання лише цих дій в сукупності свідчить про належне оприбуткування готівкових коштів.

Невиконання будь-якої із цих дій є порушенням порядку оприбуткування готівки, за яке встановлена відповідальність (абзац третій ст.1 Указу №436/95).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року у справі № 820/4908/16.

Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 р. затверджено Порядок

реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги) (далі-Порядок).

Відповідно до п.1 Порядку цей Порядок розроблено відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (далі - Закон), Податкового кодексу України, Положення про Міністерство фінансів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 375, Положення про Державну фіскальну службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2014 року № 236.

Цей Порядок поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій (далі - РРО) для здійснення розрахункових операцій в готівковій та/або безготівковій формі.

Відповідно до п.4 розділу ІІІ Порядку суб`єкти господарювання, які використовують РРО для здійснення розрахункових операцій у готівковій та/або безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, зобов`язані:

застосовувати РРО, включені до Державного реєстру РРО, з додержанням встановленого порядку їх застосування;

забезпечувати цілісність пломб та незмінність конструкції і програмного забезпечення РРО;

вводити в експлуатацію, проводити технічне обслуговування без порушення раніше здійсненого належним чином опломбування РРО, ремонтувати РРО через ЦСО в порядку, встановленому законодавством;

проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи РРО з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

подавати до контролюючих органів інформацію, визначену пунктом 7 статті 3 Закону, згідно з Порядком передачі;

зберігати в господарській одиниці останню використану та поточну розрахункову книжку, що використовується на період виходу з ладу РРО, здійснення його ремонту або у разі тимчасового (але не більше 7 робочих днів) відключення електроенергії;

видавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, розрахунковий документ встановленої форми на повну суму проведеної операції;

у разі незастосування РРО у випадках, визначених Законом, проводити розрахунки з використанням книги ОРО та розрахункової книжки з додержанням встановленого порядку їх ведення, крім випадків, коли ведеться облік через електронні системи прийняття ставок, що контролюються в режимі реального часу центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів;

у кінці робочого дня (зміни) друкувати на РРО (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг)) фіскальні звітні чеки у разі здійснення розрахункових операцій;

друкувати або створювати в електронній формі на РРО (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг)) контрольні стрічки і забезпечувати їх зберігання протягом трьох років;

проводити розрахункові операції через РРО з використанням режиму попереднього програмування найменування, цін товарів (послуг), обліку їх кількості та розміру (ставки) податків та зборів, встановлених чинним законодавством;

забезпечувати відповідність сум готівкових коштів на місці проведення розрахунків сумі коштів, яка зазначена в денному звіті РРО, а у випадку використання розрахункової книжки - загальній сумі продажу за розрахунковими квитанціями, виданими з початку робочого дня;

надавати покупцю товарів (послуг) чек, за його вимогою - накладну або інший письмовий документ, що засвідчує передання права власності на них від продавця до покупця, з метою виконання вимог Закону України "Про захист прав споживачів";

друкувати X-звіти, Z-звіти та інші документи, що передбачені документацією на РРО, відповідно до законодавства;

здійснювати підрахунок готівкових коштів на місці проведення розрахунків під час перевірки господарської одиниці на вимогу посадової особи контролюючого органу;

зберігати на місці проведення розрахунків реєстраційне посвідчення та останню довідку про опломбування РРО або їх копії;

у разі виявлення несправностей РРО, а також пошкодження засобів контролю протягом робочого дня, коли виявлено несправності чи пошкодження, письмово або засобами електронного зв`язку в довільній формі повідомити ЦСО, а також протягом двох робочих днів після дня виявлення несправностей чи пошкодження письмово або засобами електронного зв`язку в довільній формі повідомити про це контролюючий орган, у якому суб`єкт господарювання зареєстрований як платник податків.

Згідно з п.5 розділу ІІІ Порядку реєстрація продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів через РРО проводиться одночасно з розрахунковою операцією. Розрахунковий документ на повну суму проведеної операції видається особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї. Розрахункова операція вважається проведеною через РРО, якщо дані про її обсяги введені в режимі реєстрації.

Відповідно до п. 10 розділу ІІІ Порядку якщо на період виходу з ладу РРО або в разі відключення електроенергії розрахункові операції проводяться з використанням книги ОРО та розрахункової книжки, після встановлення відремонтованого (резервного) РРО або відновлення постачання електроенергії необхідно провести через РРО суми розрахунків за час роботи з використанням розрахункової книжки, а також відповідно до контрольної стрічки (у випадку обнулення оперативної пам`яті) - за час роботи, що передував виходу РРО з ладу або відключенню електроенергії, окремо за кожною ставкою податку на додану вартість, акцизного податку або іншого податку (збору), після чого слід виконати Z-звіт. За потреби виконується операція "службове внесення" на суму готівки, що зберігається на місці проведення розрахунків.

Таким чином, розрахункова книжка застосовується під час здійснення розрахункових операцій у випадках, коли не застосовуються реєстратори розрахункових операцій, у тому числі під час поломки РРО чи відключення електроенергії.

Відповідно до пункту 6 глави 4 розділу II Порядку реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, що затверджений наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 № 547 який зареєстрований у Міністерстві юстиції України 05.07.2016 № 920/29050 (далі - Порядок №547), використання книги ОРО, зареєстрованої на РРО, передбачає:

- наявність книги ОРО на місці проведення розрахунків, де встановлено РРО;

- підклеювання фіскальних звітних чеків до відповідних сторінок книги ОРО;

- щоденне виконання записів (у разі здійснення розрахункових операцій) про рух готівки та суми розрахунків, при цьому дані за сумами, отриманими від покупців (клієнтів), та дані за сумами, виданими покупцям (клієнтам), записуються окремо;

- у разі виходу з ладу РРО чи відключення електроенергії - здійснення записів за обліком розрахункових квитанцій;

- ведення обліку ремонтів, робіт з технічного обслуговування, а також перевірок конструкції та програмного забезпечення РРО у відповідному розділі книги ОРО.

Пунктом 9 глави 4 розділу II Порядку №547 передбачено, що у розділі 3 книги ОРО, зареєстрованої на РРО, обліковуються розрахункові квитанції, використані під час відключення електроенергії або в період ремонту РРО. Графи 1-5 заповнюються до початку використання розрахункової книжки, графи 6-8 - до початку реєстрації розрахункових операцій за допомогою РРО після відновлення постачання електроенергії чи встановлення РРО після ремонту.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що зміст наведених положень чинного законодавства дає підстави для висновку, що якщо суб`єктом господарювання на період виходу з ладу РРО або знеструмлення господарської одиниці для проведення готівкових розрахунків використовувалась розрахункова книжка, для оприбуткування отриманої готівки, суб`єкт господарювання зобов`язаний здійснити її облік у книзі обліку розрахункових операцій на підставі даних розрахункової книжки.

Одночасно з цим суб`єкт господарювання зобов`язаний здійснити облік розрахункових квитанцій, заповнивши відповідні графи у розділі ІІІ Книги обліку розрахункових операцій.

Судами встановлено, що на господарській одиниці позивача - відділі у магазині, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, готівкові розрахунки проводяться із застосуванням реєстратора розрахункових операцій "Міnі-Т 400МЕ" з фіскальним номером НОМЕР_2 .

На вказаний РРО контролюючим органом 25.12.2014 зареєстровано Книгу обліку розрахункових операцій №Р/3 (а.с. 50-53), 26.06.2015 року зареєстровано Книгу обліку розрахункових операцій №Р/4 (а.с. 54-58), 28.12.2015 року зареєстровано Книгу обліку розрахункових операцій №Р/5 (а.с. 59-63), 05.01.2017 року зареєстровано Книгу обліку розрахункових операцій №Р/7 (а.с. 64-68).

Отже, у даному випадку, оприбуткуванням готівки для позивача є здійснення обліку готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО.

Судом встановлено, що в семи випадках 10.03.2017, 17.03.2016, 02.09.2015, 06.07.2015, 28.06.2015, 14.04.2015, 21.03.2015 готівкові кошти оприбутковувались не в день їх фактичного надходження, а на наступний день. Наведені обставини визнаються учасниками справи.

У позовній заяві позивач зазначив, що не міг роздрукувати та підклеїти до КОРО фіскальні звітні чеки РРО про обсяги розрахунків за 10.03.2017, 17.03.2016, 02.09.2015, 06.07.2015, 28.06.2015, 14.04.2015, 21.03.2015, оскільки у зазначені дати у приміщенні, де розташована господарська одиниця (магазин), було відсутнє електропостачання та виникали технічні проблеми з РРО.

За заявою Робкооп "Львівський" №12/024131 від 07.06.2018 року головний інженер Новокаховського РЕЗ і ЕМ листом №51-032995-12 від 11 червня 2018 року повідомив, що на точці обліку "магазин №44" за адресою АДРЕСА_1 відбувались відключення в період:14.04.2015, 06.05.2015, 13.05.2015, 15.06.2015, 05.07.2015, 07.07.2015, 27.07.2015, 19.08.2015, 31.08.2015, 21.09.2015 (а.с. 18).

З матеріалів справи вбачається, що відповіднодо до Книги обліку доходів і витрат, яку ведуть фізичні особи-підприємці, крім осіб, що обрали спрощену систему оподаткування, і фізичні особи, які провадять незалежну професійну діяльність (а.с. 34-38), Книги обліку доходів і витрат, яку ведуть громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності протягом календарного року (а.с. 42-48), Книги обліку розрахункових операцій (а.с. 49-68), за вищезазначені дати є відмітки про оприбуткування готівкових коштів.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів приходить до висновку, що позивач підтвердив факт оприбуткування готівкових коштів відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до п. 44.1 ст. 44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

У випадках, передбачених статтею 216 Цивільного кодексу України, платники податків мають право вносити відповідні зміни до податкової звітності у порядку, визначеному статтею 50 цього Кодексу.

Відпвідно до абз.1 п. 44.3 ст. 44 ПК України платники податків зобов`язані забезпечити зберігання документів, визначених у пункті 44.1 цієї статті, а також документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, не менш як 1095 днів з дня подання податкової звітності, для складення якої використовуються зазначені документи, а у разі її неподання - з передбаченого цим Кодексом граничного терміну подання такої звітності.

Згідно з п.п. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо: згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Згідно з ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з п. 80.1 ст. 1 Податкового кодексу України, фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Відповідно до п.п. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 ПК України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав: у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

Згідно з п. 85.2 ст. 85 ПК України платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

При цьому великий платник податків на запит контролюючого органу зобов`язаний також надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації електронного підпису підзвітних осіб копії таких документів, що створюються ним в електронній формі з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів, не пізніше двох робочих днів, наступних за днем отримання запиту.

Для платників податків, які відповідно до цього пункту зобов`язані надавати інформацію в електронній формі, загальний формат та порядок подачі такої інформації визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. У разі невстановлення електронного формату та порядку надання такої інформації платник податків звільняється від обов`язку подання її в електронній формі.

Для проведення електронної перевірки платник податків забезпечує подання до контролюючого органу в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації електронного підпису підзвітних осіб документів, які відповідно до цього Кодексу пов`язані з обчисленням та сплатою податків і зборів(якщо такі документи створюються таким платником податків в електронній формі та зберігаються на машинних носіях інформації). Загальний формат та порядок подання такої інформації встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно з п. 121.1 ст. 121 ПК України незабезпечення платником податків зберігання первинних документів, облікових та інших регістрів, бухгалтерської та статистичної звітності, інших документів з питань обчислення і сплати податків та зборів протягом установлених статтею 44 цього Кодексу строків їх зберігання та/або ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю у випадках, передбачених цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 510 гривень.

Судами встановлено, що особа, яка проводила розрахунки на об`єкті господарювання ФОП ОСОБА_1 не надала перевіряючим жодних документів та матеріалів, які повинні бути наявні на місці здійснення господарської діяльності, а тому такі дії цілком підпадають під порушення визначене в п.121.1 ст.121 ПК України. До того ж апелянтом не спростовано належними доказами факт не надання на адресу податкового органу відповідних документів.

Що стосується доводів апелянта стосовно неправомірності проведеної перевірки, колегія суддів зазначає наступне, платник податку, який вважає порушеним порядок та підстави призначення податкової перевірки, щодо нього, має захищати свої права шляхом недопуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки. Якщо ж допуск до податкової перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Судом першої інстанції допитана в якості свідка ОСОБА_3 повідомила, що їй перевіряючи показували якісь документи, але вона їх не роздивилась. Таким чином, допуск до податкової перевірки відбувся

Відтак, з огляду на наведене, позови платників податків, спрямовані на оскарження рішень (у тому числі наказів про призначення перевірки), дій або бездіяльності контролюючих органів щодо призначення та/або проведення перевірок можуть бути задоволені лише в тому разі, якщо до моменту винесення судового рішення не відбулося допуску посадових осіб контролюючого органу до спірної перевірки. В іншому разі в задоволенні відповідних позовів має бути відмовлено, оскільки правові наслідки оскаржуваних дій за таких обставин є вичерпаними, а отже, задоволення позову не може призвести до відновлення порушених прав платників податків, оскільки після проведення перевірки права платника податків порушують лише наслідки проведення відповідної перевірки.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі № 804/1113/16.

Враховуючи наведені положення діючого законодавства, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при ухваленні постанови припустився порушень норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, у зв`язку з чим судове рішення підлягає скасуванню з ухваленням по справі нового рішення про задоволення позовних вимог.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 317 КАС України передбачено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2018 року - скасувати.

Позовні вимоги Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення від 06.11.2017 року №006071405 про застосування штрафної санкції у сумі 40 569,25 грн; від 06.11.2017 р. №006081405 про застосування штрафної санкції у сумі 510,00 грн.

Відповідно до ст. 329 КАС України постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 27.05.2019 року.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: А.В. Бойко

Суддя: Ю.В. Осіпов