Справа № 640/5357/19
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2019-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

29 травня 2019 року м. Київ № 640/5357/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М. розглянувши без виклику учасників справи клопотання Державної архітектурно-будівельної інспекції України про заміну відповідача на належного

Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРСПЕЦБУДМОНТАЖ-2»
доГоловного інспектора будівельного нагляду відділу за діяльністю органу державного аріхектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Лисак Сергія Федоровича
провизнання протиправною та скасування постанови від 20.12.2018 року № 223/18/10/26-31/2012/02/2,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРСПЕЦБУДМОНТАЖ-2" з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду відділу за діяльністю органу державного аріхектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Лисак Сергія Федоровича про визнання протиправною та скасування постанови від 20.12.2018 року № 223/18/10/26-31/2012/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Ухвалою суду від 03.04.2019 року відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

24 квітня 2019 року представником Державної архітектурно-будівельної інспекції України через канцелярію суду подано клопотання про заміну неналежного відповідача на належного, а саме: Головного інспектора будівельного нагляду відділу за діяльністю органу державного аріхектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Лисак Сергія Федоровича на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що оскаржувана постанова винесена інспектором Департаменту архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, який є посадовою особою структурного підрозділу Державної архітектурно-будівельної інспекції України, рішення у с справі № 640/5357/19 може вплинути на її права та обов`язки.

А тому, до даної справи, на думку Державної архітектурно-будівельної інспекції України, з огляду на вищевикладене, варто замінити відповідача у справі на належного.

Позивач у додаткових поясненнях від 27.05.2019 року заперечує проти заміни відповідача на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, проте просить залучити вказану особу у справу в якості відповідача 2.

Розглянувши матеріали справи та клопотання про заміну відповідача на належного у справі № 640/5357/19, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 - 6 ст. 48 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Як вбачається з п. 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294 Держархбудінспекція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

З огляду на викладене, суд вважає клопотання відповідача обґрунтованим, втім через незгоду позивача на заміну відповідача, суд вважає за необхідне залучити Державну архітектурно-будівельну інспекцію України до справи № 640/5357/19 в якості відповідача 2.

Керуючись статтями 49, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

1. В задоволені клопотання Державної архітектурно-будівельної інспекції України про заміну відповідача на належного відмовити.

2. Залучити до участі у справі № 640/5357/19 в якості відповідача 2 - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (01133, м. Київ, бульвар Л. Українки, 26).

3. Судовий розгляд справи розпочати спочатку.

4. Запропонувати відповідачу 2 у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому даної ухвали надати відзив на заяву про збільшення позовних вимог, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, або заяву про визнання позову.

До відзиву додаються:

1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, зокрема, але не обмежуючись у даному випадку: належним чином засвідчені копії всіх матеріалів, з приводу чого подано позов;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем 2 відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

5. Роз`яснити сторонам, що позивач має право подати до суду відповідь на відзив (ст. 163 КАС України), а відповідач - заперечення (ст. 164 КАС України) протягом п`ятиденного строку, відлік якого починається, відповідно: для позивача - з моменту отримання відзиву на позов, а для відповідача - з моменту отримання відповіді на відзив.

Відповідь на відзив та заперечення повинні відповідати вимогам ст. 162 КАС України.

У разі подання відповіді на відзив або заперечення до них необхідно додати:

1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються викладені у них заперечення, якщо такі докази не надані іншою стороною;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив або заперечення і доданих до них доказів іншим учасникам справи.

6. У порядку ч. 4. ст. 9, ч. 1 та ч. 3 ст. 77 КАС України запропонувати позивачу надати суду протягом п`яти днів з дати отримання даної ухвали:

- всі наявні документи та пояснення, які на думку позивача мають значення для розгляду даної справи та підтверджують доводи позивача, крім тих, що вже надані з позовною заявою.

7. Зоб`язати позивача надіслати відповідачу 2 копію позовних матеріалів разом з додатками, а докази такого направлення подати до суду.

8. Звернути увагу учасників справи, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (ч. 9 ст. 79 КАС України).

9. Роз`яснити сторонам, що веб-адресою сторінки в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, є http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

10. Копію даної ухвали направити учасникам справи. Відповідачам також направити копію заяви про збільшення позовних вимог.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Погрібніченко

Інформація про процесуальні права і обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.