Справа № 640/8899/19
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2019-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 травня 2019 року м. Київ № 640/8899/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шулежко В.П., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами

Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві (04053, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, буд. 16)
доГоловного територіального управління юстиції у м. Києві (01001, м. Київ, пров. Музейний, 2-Б)
про визнання неправомірними дій, скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві (далі - позивач) з позовом до Головного територіального управління юстиції у м. Києві (далі - відповідач), в якому просить:

визнати дії відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві в особі державного виконавця Амборського А.В. щодо накладення штрафу на Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві неправомірними;

скасувати постанову про накладення штрафу від 10.05.2019 року винесену по ВП №58091715 у розмірі 10200,00 грн. в повному обсязі.

Відповідно до пунктів 3, 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення наведених норм, позивачем до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Водночас, Головним управлінням Пенсійного фонду України в м. Києві у позовній заяві заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Вирішуючи вказане клопотання, суд зазначає про наступне.

У відповідності до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (надалі - Закон №3674-VI).

Положеннями статті 8 вказаного Закону визначено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначене положення закону кореспондується з приписами частини першої статті 133 КАС України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналіз вказаних правових норм вказує на те, що єдиною підставою для вчинення судом зазначених дій є незадовільний майновий стан заявника. При цьому, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Законом України від 03.10.2017 № 2147-VIII (набрав чинності 15.12.2017) внесено зміни до Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI, згідно з яким, виключено пункт 18 частини першої статті 5 вказаного Закону.

Тобто, обов`язок сплати судового збору Пенсійний фонд України та його органи з 15.12.2017 є прямою вимогою нової редакції Закону України «Про судовий збір».

Посилання позивача на відсутність коштів для сплати судового збору є необґрунтованими, оскільки дана обставина не є встановленою законом підставою для звільнення від сплати судового збору.

Водночас, при зверненні до суду із заявою про звільнення від сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору. Відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні такої заяви.

Так, суд вважає за необхідне зазначити, що обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для зменшення чи відстрочення його сплати.

Варто зазначити, що обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду.

Враховуючи викладене, в розумінні статті 8 Закону України «Про судовий збір» у редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017, позивач не є суб`єктом, на якого поширюються положення вказаного Закону щодо відстрочення сплати або звільнення від сплати судового збору, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору.

За приписами частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру суб`єктом владних повноважень ставка судового збору становить - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» передбачено, що з 1 січня 2019 року установлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921 грн.

Позивачем заявлено до суду позовні вимоги майнового (скасування постанови про накладення штрафу у розмірі 10200 грн.) та немайнового характеру (визнання дій щодо накладення штрафу неправомірними).

Разом з тим, оскільки позовні вимоги є похідними, з урахуванням вищевикладеного, виходячи із ціни позову, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 921,00 грн.

Крім того, відповідно до частини шостої статті 160 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що таких відомостей щодо представника позивача в позовній заяві не зазначено.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтею 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки шляхом надання до суду позовної заяви, оформленої згідно з вимогами частини п`ятої статті 160 КАС України з урахуванням виявлених недоліків, а також оригіналу документу про сплату судового збору за подання позовної заяви у розмірі 1 921,00 грн.

Керуючись статтями 122, 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про звільнення від сплати судового збору відмовити.

2. Позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві залишити без руху.

3. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

4. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

5. Копію ухвали надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя В.П. Шулежко