Справа № 460/864/19
Суддя: Недашківська К.М.
Дата ухвалення: 2019-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

28 травня 2019 року м. Рівне №460/864/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Недашківської К.М., за участю: секретаря судового засідання Самкової Т.А.; позивача ОСОБА_1 ; представника позивача адвоката Троянчука Д.М.; представника відповідача Дацюк М.В.; розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Рівненській області про визнання протиправною та скасування постанови.

У провадженні Рівненського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом фізичної особи-підприємця Скиби ОСОБА_2 Михайловича (далі іменується позивач) до Управління Держпраці у Рівненській області (далі іменується відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправною та скасувати постанову від 19.03.2019 №РВ164/955/000075/Т8-ФС про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами в розмірі 250380 грн. 00 коп.

Заяви по суті справи.

Позов обґрунтовано тим, що висновки акта інспекційного відвідування, на підставі якого прийнято оскаржувану постанову, не ґрунтуються на достовірних, об`єктивних та належним чином встановлених і відображених у акті даних, не відповідають фактичним обставинам та суперечать чинному законодавству. Вважає, що інспекційне відвідування проведене у ФОП Скиби С. ОСОБА_3 . з порушенням законодавства України та прав об`єкта відвідування. Позивач вказує, що жодних порушень норм діючого законодавства про працю позивач не допускав і викладені у постанові факти правопорушень не відповідають дійсності, оскілки позивач укладав з фізичними особами саме цивільно-правові договори на виконання робіт, надання послуг, та не перебував з такими особами у трудових відносинах. Відтак висновки акта інспекційного відвідування є необґрунтованими, безпідставними та непереконливими, оскільки цивільно-правові договори не містять ознак трудових. Як наслідок, підстав для прийняття оскаржуваної постанови не було. Просив позов задовольнити повністю.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, у якому він заперечив проти заявлених позовних вимог. Зокрема, зазначив, що оскаржувана постанова прийнята за наслідками проведеного позапланового заходу у вигляді інспекційного відвідування господарської одиниці, що належить ФОП ОСОБА_1 , в ході якого уповноваженими представниками виявлено порушення трудових відносин, зокрема, фактичного допуску працівників до роботи без оформлення трудових договорів та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування, що є порушенням норм трудового законодавства. Постанова про накладення штрафу прийнята на виконання вимог статті 265 КЗпП України та за наявності у органу державного нагляду (контролю) права застосовувати до суб`єкта господарювання штрафних санкцій за невиконання вимог законодавства про працю не залежно від усунення, чи не усунення порушень таким суб`єктом. Таким чином, постанова про накладення штрафу за порушення позивачем статей 21, 24 КЗпП України є такою, що прийнята на підставі чинного законодавства. Просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Ухвалою суду від 15 квітня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 07.05.2019.

Ухвалою суду від 07.05.2019, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 28.05.2019.

У судове засідання прибули позивач та його представник, підтримали заявлені позовні вимоги та просили задовольнити позов у повному обсязі.

До суду також прибув представник відповідача, заперечив проти позову та просив суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог.

На підставі статей 243, 250 КАС України, вступна та резолютивна частини рішення проголошені у судовому засіданні 28.05.2019.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд

В С Т А Н О В И В:

Першим заступником начальника Управління Держпраці у Рівненській області М. ОСОБА_4 . Нос винесено Наказ «Про інспекційне відвідування з питань додержання законодавства про працю з фізичної особи підприємця ОСОБА_1 » від 21.02.2019 №304 (далі іменується Наказ №304), яким наказано інспектору праці ОСОБА_5 за участю інспектора праці ОСОБА_6 провести з 25.02.2019 по 26.02.2019 включно інспекційне відвідування з питань додержання законодавства про працю у фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , місце провадження господарської діяльності: АДРЕСА_1 (а.с. 8 том 2).

Відповідачем сформовано Направлення на інспекційне відвідування від 22.02.2019 №247-71/09-27 (а.с. 9 том 2).

Інспекторами Управління Держпраці у Рівненській області проведено інспекційне відвідування фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , за результатами якого складено Акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю від 26.02.2019 №РВ164/955/АВ (далі іменується Акт інспекційного відвідування) (а.с. 16 том 1).

Позивачем подані заперечення від 01.03.2019 на Акт інспекційного відвідування (а.с. 27 том 1), за результатами розгляду яких позивачу надіслано лист «Про надання відповіді на заперечення» від 06.03.2019 №13-10/1192 (а.с. 31 том 1), яким повідомлено про обґрунтованість висновків Акта інспекційного відвідування.

В Акті інспекційного відвідування зазначено про порушення позивачем вимог:

- частини першої статті 21 КЗпП України, а саме: трудові договори не укладено з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ;

- частини третьої статті 24 КЗпП України, а саме: ОСОБА_7 та ОСОБА_8 були допущені до роботи 25.02.2019 без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та без повідомлення Державної фіскальної служби про прийняття працівників на роботу. Станом на 25.02.2019 ФОП ОСОБА_1 договори, які б підтверджували будь-які договірні відносини між ним та фізичною особою ОСОБА_8 або ФОП ОСОБА_8 не надавались, при цьому відповідно до ЄДР ОСОБА_8 зареєстрований як ФОП з основним видом діяльності: інші види роздрібної торгівлі по магазинами (КВЕД 49.41). Довготривале та систематичне укладання договорів ЦПХ між ФОП Скиба С.М ОСОБА_9 та ОСОБА_7 на проведення поточного ремонту вузлів та агрегатів, та керування вантажними автомобілями та причепом підтверджує необхідність введення штатної одиниці слюсаря з ремонту автомобілів та водія транспортних засобів та укладання трудового договору між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_7 Крім того, виконання робіт з ремонту вузлів агрегатів, ремонт, підготовка огляду вантажних автомобілів передбачає певні кваліфікаційні вимоги до працівника та наявність професії слюсаря з ремонту транспортних засобів, що виконує зазначену роботу. Більше того ремонт вантажних автомобілів передбачає ступінь відповідальності за виконану роботу. Також слід звернути увагу, що право на керування вантажними автомобілями (зазначені як виконання робіт за договором ЦПХ) також надається не всім.

Інспектором Управління Держпраці у Рівненській області внесено Припис №РВ164/955/АВ/П від 11.03.2019, яким позивача зобов`язано вжити заходів щодо усунення порушень, виявлених в ході інспектування строком до 15.03.2019 (а.с. 35 том 1).

Позивачем надіслано до Управління Держпраці у Рівненській області Повідомлення від 15.03.2019 про неможливість виконання вищевказаного припису з підстав укладання з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 саме цивільно-правових угод, а не трудових договорів (а.с. 42 том 1).

Проте, вказане повідомлення не взято відповідачем до уваги та розцінене такими, що не спростовує виявлені порушення, викладені в Акті інспекційного відвідування, про що відповідач зазначив у відповіді на повідомлення від 18.04.2019 №13-11/1969 (а.с. 15 том 2).

Відповідачем прийнято рішення від 06.03.2019 №РВ164/955/АВ/П/ПТ/ТД щодо розгляду справи про накладання штрафу, яка призначена на 19 березня 2019 року о 10:30 год. в кабінеті 202 по вул. Лермонтова, 7, в м. Рівному (а.с. 17 том 2), за результатами якої відповідачем прийнято Постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 19.03.2019 №РВ164/955/000075/Т8-ФС (далі іменується Постанова №РВ164/955/000075/Т8-ФС), якою застосовано штраф за порушення законодавства про працю у розмірі 250380 грн. 00 коп. (а.с. 11 том 1).

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваного рішення Постанови №РВ164/955/000075/Т8-ФС, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає наступне.

Положенням про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96 (далі іменується Положення №96), визначено, що центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб, є Державна служба України з питань праці (Держпраці).

Згідно пункту 7 Положення №96, Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №100, територіальним органом Держпраці на території Рівненської області є Управління Держпраці у Рівненської області.

До завдань Держпраці належить, зокрема, державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю, а також зайнятість населення в частині дотримання прав громадян під час прийому на роботу та працівників під час звільнення з роботи; використання праці іноземців та осіб без громадянства; наймання працівників для подальшого виконання ними роботи в Україні в іншого роботодавця; дотримання прав і гарантій стосовно працевлаштування громадян, які мають додаткові гарантії у сприянні працевлаштуванню; провадження діяльності з надання послуг з посередництва та працевлаштування (пункт 4 Положення №96).

Правові та організаційні засади проведення державного нагляду (контролю) визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та регулюється Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі іменується Закон України №877-V).

Статтею 1 Закону України №877-V встановлено, що державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Статтею 6 Закону України №877-V визначено, що підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Відповідно до положень статті 7 Закону України №877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає відповідний наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, і предмет перевірки, та на підставі якого оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, що підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові) і засвідчується печаткою. Перед початком перевірки суб`єкта господарювання посадові особи, які проводять перевірку, пред`являють керівнику суб`єкта господарювання або уповноваженій ним особі направлення та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу, і надають суб`єкту господарювання копію направлення на перевірку, а також інформують цих осіб про мету перевірки.

Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю, визначає Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №295, яка була чинною на момент проведення інспекційного відвідування (далі іменується Порядок №295).

Пунктом 2 Порядку №295 встановлено, що державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці: Держпраці та її територіальних органів; - виконавчих органів міських рад міст обласного значення та сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад (з питань своєчасної та у повному обсязі оплати праці, додержання мінімальних гарантій в оплаті праці, оформлення трудових відносин) (далі - виконавчі органи рад).

Відповідно до пункту 5 Порядку №295, інспекційні відвідування проводяться: 1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; 2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин; 3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту; 4) за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю; 5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), про виявлені в ході виконання ними контрольних повноважень ознак порушення законодавства про працю; 6) за інформацією: Держстату та її територіальних органів; ДФС та її територіальних органів; Пенсійного фонду України та його територіальних органів; 7) за інформацією профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлених в ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю.

Зі змісту Наказу №304 вбачається, що підставою для проведення інспекційного відвідування стала службова записка завідувача сектору з питань державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю ОСОБА_10 від 21.02.2019.

Суд констатує, що Наказ №304 прийнято відповідачем у відповідності до підпункту 3 пункту 5 Порядку №295, однак у такому Наказі не вказано на підставі якої інформації та яких джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 пункту 5 Порядку №295, його прийнято; відповідачем надано суду службову записку від 21.02.2019, на підставі якої винесено Наказ №304, проте така службова записка складена та підписана ОСОБА_11 , а не ОСОБА_10 , як вказано у Наказі №304.

При цьому, службова записка завідувача сектору не може вважатися повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), про виявлені в ході виконання ними контрольних повноважень ознак порушення законодавства про працю, оскільки не містить зазначених ознак порушення, а лише пропозицію щодо проведення інспекційного відвідування. Відтак, така службова записка не відповідає переліку підстав для проведення інспекційного відвідування, передбачених пунктом 5 Порядку №295.

Відповідно до пункту 19 Порядку №295, за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення.

Акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та керівником об`єкта відвідування або його уповноваженим представником. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування (пункт 20 Порядку №295).

Відповідно до пункту 21 Порядку №295, якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною. Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів з дати підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

В Акті інспекційного відвідування містяться висновки про те, що позивачем допущено порушення вимог частини першої статті 21 та частини третьої статті 24 КЗпП України, а саме: за місцем здійснення господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 по вул. Курчатова АДРЕСА_2 , в АДРЕСА_3 , на час інспекційного відвідування 25.02.2019 знаходилося дві особи в робочому одязі, які назвались ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , що здійснювали ремонт автомобіля ЗИЛ з номерним знаком НОМЕР_1 . Відповідно до наданого письмового пояснення ОСОБА_8 , він є фізичною особою-підприємцем та надає послуги з ремонту автомобілів ФОП ОСОБА_1 Проте, згідно з Договорами про надання послуг від 16.02.2018 (термін дії з 16.02.2018 по 05.04.2018), 19.04.2018 (термін дії з 19.04.2018 по 31.05.2018), 18.06.2018 (термін дії з 18.06.2018 по 30.08.2018), 19.10.2019 (термін дії з 19.10.2018 по 28.12.2018) договір укладено між який діє на підставі паспорту (не як фізична особа підприємець). За період з 16.02.2018 по 28.12.2018 договори укладались на експлуатацію та керування вантажними автомобілями та причепом марки ЗИЛ ММЗ 554М державні номери НОМЕР_2 , 045-42 НОМЕР_3 та ЗИЛ 130 Г з державним номером НОМЕР_4 , причіп ГКБ819 державний номер НОМЕР_5 ; проведення капітального та поточного ремонту вантажних автомобілів та причепа навантажувача. Довготривале укладання договорів ЦПХ на виконання однакових робіт між позивачем та ОСОБА_8 підтверджує необхідність введення штатної одиниці слюсаря з ремонту автомобілів та водія транспортних засобів та укладання трудового договору між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_8 Відповідно до звітів про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, надбавки, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування відомості про нарахування заробітної плати (доходу, грошового забезпечення) по ОСОБА_8 надавались за лютий, березень, квітень, травень, липень, серпень, листопад 2018 року (акти виконаних робіт за лютий, березень, квітень, травень, липень, серпень, листопад 2018 року). Станом на 25.02.2019 ФОП ОСОБА_1 договори, які б підтверджували будь-які договірні відносини між ним та фізичною особою ОСОБА_8 або ФОП ОСОБА_8 не надавались. Трудовий договір між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_8 не укладено, розпорядчий документ не видано, повідомлення до Державної фіскальної служби про прийняття працівника на роботу не подано, що є порушенням частини 3 статті 24 КЗпП України. Крім того слід зазначити, що відповідно до ЄДР ОСОБА_8 зареєстрований як ФОП з основним видом діяльності якого є інші види роздрібної торгівлі поза магазинами (КВЕД 49.41). Серед всіх видів діяльності, зазначених в ЄДР, відсутній вид діяльності, що надає право ФОП ОСОБА_8 займатись технічним обслуговуванням та ремонтом автотранспортних засобів (КВЕД 45.20). ОСОБА_7 відмовився надавати пояснення скориставшись статті 63 Конституції України. Відповідно до Договору про надання послуг від 02.01.2018 (далі Договір 1): (ФОП Скиба С.М.) доручає ОСОБА_12 В.В.: експлуатацію та керування вантажними автомобілями та причепом, проведення поточного ремонту вузлів та агрегатів, навантажувальні та розвантажувальні послуги. Термін дії договору з 02.01.2018 по 31.10.2018. Згідно з Договором про надання послуг від 01.11.2018 (далі Договір 2): замовник (ФОП Скиба С.М.) доручає Іванюку В.В.: проведення поточного ремонту вузлів та агрегатів, ремонту та фарбування, підготовка ТО вантажного автомобіля ВК 8404 АЕ та причепа, обкатка після ремонту керування вантажними автомобілями та причепом марки ЗИЛ ММЗ 554 М державні номери НОМЕР_2 та ЗИЛ 130Г державний номер НОМЕР_4 . Зазначений договір укладений на період з 01.11.2019 по 31.12.2019. з 02.01.2019 укладений новий Договір про надання послуг від 02.01.2019 (далі Договір 3), яким замовник (ФОП Скиба С.М.) знову доручає Іванюку В.В.: проведення поточного ремонту вузлів та агрегатів, ремонту та фарбування підготовка ТО вантажного автомобіля ВК 8404 АЕ та причепа, обкатка після ремонту та керування вантажними автомобілями та причепом марка ЗИЛ ММЗ 554 М державні номери 069-0 РО та ЗИЛ 130Г державний номер НОМЕР_4 . Зазначений Договір 1 укладений на період з 02.01.2019 по 31.03.2019. Відповідно до звітів про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, надбавки, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування відомості про нарахування заробітної плати (доходу, грошового забезпечення) по ОСОБА_7 надавались за січень 2019 року, грудень 2018 року, листопад 2018 року, жовтень 2018 року, березень 2018 року, травень 2018 року, січень 2018 року (акти виконаних робіт за січень, травень, жовтень, листопад, грудень 2018 року). Довготривале та систематичне укладання договорів ЦПХ між ФОП Скиба С.М. та ОСОБА_7 на проведення поточного ремонту вузлів та агрегатів, експлуатацію та керування вантажними автомобілями та причепом підтверджує необхідність введення штатної одиниці слюсаря з ремонту автомобілів та водія транспортних засобів та укладання трудового договору між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_7 Крім того слід зазначити, що на момент проведення інспекційного відвідування ОСОБА_7 проводився ремонт автомобіля ЗИЛ номерний знак НОМЕР_1 не зазначеного в Договорі 2 та Договорі 3. Трудовий договір між ФОП ОСОБА_13 С. ОСОБА_14 та ОСОБА_7 не укладено, розпорядчий документ не видано, повідомлення до Державної фіскальної служби про прийняття працівника на роботу не подано, що є порушенням частини 3 статті 24 КЗпП України. Виконання робіт з ремонту вузлів та агрегатів, ремонт підготовка технічного огляду вантажних автомобілів передбачає певні кваліфікаційні вимоги до працівника та наявність професії слюсаря з ремонту транспортних засобів, що виконує зазначену роботу. Крім того ремонт вантажних автомобілів передбачає ступінь відповідальності за виконану роботу. Також слід звернути увагу, що право на керування вантажними автомобілями (зазначені як виконання робіт за договором ЦПХ) також надається не всім. Відповідно до «Положення про порядок видачі посвідчень водія та допуску громадян до керування транспортними засобами» особи, які мають посвідчення водія на право керування транспортними засобами будь-якої категорії, але останнім часом не працювали водіями більше 12 місяців або наймаються на роботу водіями вперше, допускаються до керування транспортними засобами після проходження стажування з практичного керування на відповідному транспортному засобі тривалістю не менш як 30 годин. Враховуючи зазначене, виконувати керування вантажними автомобілями виключно на свій страх і ризик за договором ЦПХ недопустимо.

Відповідно до приписів частини першої статті 21 КЗпП України, трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядникові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган або фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Згідно з частиною третьою статті 24 КЗпП України, працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Тобто, працівники реалізують своє право на працю шляхом укладення трудового договору про роботу на підприємстві, в установі, організації або з фізичною особою.

Трудовий договір - це угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою-підприємцем (далі - ФОП), за якою: працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові; власник підприємства або уповноважений ним орган чи ФОП зобов`язується виплачувати працівникові зарплату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

При укладенні трудового договору громадянин зобов`язаний подати паспорт або інший документ, що посвідчує особу, трудову книжку, а у випадках, передбачених законодавством, - також документ про освіту (спеціальність, кваліфікацію), про стан здоров`я та інші документи.

Працівника приймають на роботу (посаду) для виконання певної роботи за конкретною кваліфікацією, професією, посадою з підпорядкуванням правилам внутрішнього трудового розпорядку. Прийняття на роботу здійснюється відповідно до штатного розпису підприємства, установи чи організації - працівника приймають на роботу (посаду), яка включена до штату роботодавця, для виконання певної роботи (певних функцій) за конкретною кваліфікацією, професією, посадою. Працівникові гарантується заробітна плата, встановлені законодавством про працю гарантії та компенсації.

В окремих випадках робота може виконуватися не за трудовим договором, а на іншій юридичній підставі. Зокрема, можливе виконання роботи за договорами цивільно-правового характеру.

Виходячи зі змісту норм статті 626 Цивільного кодексу України, цивільно-правовим договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Цивільно-правові договори застосовуються, як правило, для виконання конкретної роботи, що спрямована на одержання результатів праці, і у разі досягнення цієї мети договір вважається виконаним і дія його припиняється. Тобто, він застосовується для реалізації визначених, найчастіше разових робіт.

Незважаючи на деякі спільні риси цивільно-правових договорів та трудового договору, вони є різними, оскільки, перш за все, підпадають під сферу дії різних законодавчих актів. Так відносини між Замовником і Виконавцем за трудовим договором регулюються КЗпП України, на нього поширюється дія Закону України «Про охорону праці» та прийняті відповідно до них нормативно-правові акти з охорони праці. При укладанні цивільно-правової угоди (договору) на сторін (замовника та виконавця) поширюються норми цивільного законодавства України.

Таким чином, цивільно-правовим договором передбачено, що Виконавець виконує роботи або надає послуги, на свій страх і ризик, а це означає, що про своє життя і здоров`я він повинен піклуватися самостійно. Законодавство не вимагає проведення Замовником процедур з питань охорони праці з Виконавцем.

При роботі за цивільно-правовим договором процес праці Виконавця не регламентується. Виконавець сам організовує свою роботу, визначає час початку й закінчення щоденної роботи, розподіляє час роботи та її тривалість на свій розсуд, на нього не поширюються правила внутрішнього трудового розпорядку Замовника.

Крім того, статтею 18 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 23.09.1999 №1105-XIV передбачено, що страхуванню у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності підлягають особи, які працюють на умовах трудового договору (контракту) на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності та господарювання, у тому числі в іноземних дипломатичних та консульських установах, інших представництвах нерезидентів або у фізичних осіб, а також обрані на виборні посади в органах державної влади, органах місцевого самоврядування та в інших органах.

Водночас особи, які працюють за цивільно-правовим договором можуть самостійно застрахуватися у Фонді соціального страхування від нещасних випадків та професійних захворювань. У разі нещасного випадку або професійного захворювання застраховані особи можуть отримати відшкодування шкоди, заподіяної працівникові внаслідок нещасного випадку на виробництві.

Тобто, законодавець не покладає на замовника обов`язку здійснення загальнообов`язкового державного соціального страхування виконавця, а тому питання щодо здійснення загальнообов`язкового державного соціального страхування є правом сторін договору цивільно-правового характеру.

З огляду на викладене, характерними ознаками трудових відносин є: систематична виплата заробітної плати за процес праці (а не її результат); підпорядкування правилам внутрішнього трудового розпорядку; виконання роботи за професією (посадою), яка потребує спеціальних навиків, що породжує обов`язок роботодавця надати робоче місце; обов`язок роботодавця здійснювати загальнообов`язкове державне соціальне страхування працівника; дотримання правил охорони праці на підприємстві, в установі, організації тощо.

Така позиція суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 08.05.2018 у справі №127/21595/16-ц (№61-10203св18), які є обов`язковими для врахування судами в силу вимог частини 5 статті 242 КАС України.

Зі змісту договорів цивільно-правового характеру (про надання послуг) від 16.02.2018 б/н, від 19.04.2018 б/н, від 18.06.2018 б/н, від 19.10.2018 б/н (т.1 а.с.45-48), укладених між ФОП ОСОБА_1 (Замовник) та ОСОБА_8 (Виконавець), вбачається, що Замовник доручає, а Виконавець бере на себе зобов`язання несистематично на свій страх та ризик, а у разі необхідності надавати (виконувати) і в обумовлений договором термін наступні послуги (п.1.1): 1) експлуатація та керування вантажними автомобілями та причепом: марка ЗИЛ ММЗ 554 М державні номери 069-06 РО, 045-42 РО та ЗИЛ 130Г державний номер: НОМЕР_4 , причіп ГКБ 819 державний номер: НОМЕР_5 ; проведення капітального та поточного ремонту вантажного автомобіля та причепа, навантажувача (договір від 16.02.2018 б/н; від 19.04.2018 б/н; від 18.06.2018 б/н); 2) проведення капітального ремонту вантажного автомобіля 045-42 РО (договір від 19.10.2018 б/н). Послуги мають не систематичний характер, а виконуються у разі необхідності (п.2.1). Виконавець зобов`язаний (п.2.2): дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території замовника та/або інших організацій та підприємств; знати і виконувати вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, правил дорожнього руху, правил поводження з машинами (вантажними автомобілями), механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва чи для виконання своїх обов`язків по даному договору, користуватися засобами колективного та індивідуального захисту. Оплата за фактично надані послуги, зазначені в п.1.1. даного Договору, проводиться після повного виконання робіт та підписання актів виконання робіт (п.2.8). Сума договору може бути більша або менша в залежності від фактично наданих послуг (п.2.9). Замовник проводить нарахування та утримання всіх необхідних податків та внесків із зазначеної в п.2.7 суми договору та виплачує її виконавцю після сплати їх до місцевого бюджету та подає відповідні звіти та/або декларації в ДПІ у м.Рівному (п.2.10). Умови даного договору можуть бути змінені та продовжені за згодою сторін у письмовому вигляді (розділ 3). Даний Договір діє до повного виконання обов`язків сторонами (розділ 4).

Згідно з договором цивільно-правового характеру від 09.01.2019 №01 (т.1 а.с.49), укладених між ФОП ОСОБА_1 (Замовник) та ФОП ОСОБА_8 (Виконавець), вбачається, що Замовник замовляє і оплачує , а Виконавець зобов`язується надати наступні послуги: експлуатація та керування вантажними автомобілями та причепом; проведення поточного ремонту вузлів та агрегатів; навантажувальні та розвантажувальні послуги (роботи) (п.1.1, п.1.2), кількість: згідно актів (п.1.4), ціна: згідно домовленості (п.1.5), строк оплати послуг: по факту отримання рахунку та/або підписання акту виконання (п.2.1), даний Договір вступає в силу з моменту підписання і діє до 31 грудня 2019 року (розділ 5).

За результатами виконаної роботи (наданих послуг) ФОП ОСОБА_1 . здійснював їх оплату на підставі актів прийому-передачі виконаних робіт, складених та підписаних сторонами: 30.04.2018 №3 на суму 1300,00 грн., 31.05.2018 №4 на суму 1300,00 грн., 28.02.2018 №1 на суму 310,00 грн., 31.03.2018 №2 на суму 2500,00 грн., 31.07.2018 №5 на суму 1200,00 грн., 24.08.2018 №6 на суму 2500,00 грн., 23.11.2018 №7 на суму 2500,00 грн., 11.02.2019 №1 на суму 2200,00 грн., 28.02.2019 №2 на суму 1300,00 грн., 29.03.2019 №3 на суму 600,00 грн. (а.с. 53-58 том 1).

Виплата коштів ОСОБА_8 проводилася на підставі відомостей №13, №10, №9, №7, №6, №4, №2 (а.с. 66, 69, 70-74 том 1), а ФОП ОСОБА_8 - на підставі квитанцій до прибуткового касового ордеру №1 від 11.02.2019 на суму 2200,00 грн., №2 від 28.02.2019 на суму 1300,00 грн. №3 від 29.03.2019 на суму 600,00 грн. (а.с. 62-63 том 1).

Як вбачається із податкових розрахунків сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку: за 4 квартал 2018 року ОСОБА_8 нараховано та виплачено доходу 2500,00 грн., сума утриманого та нарахованого податку 450,00 грн., ознака доходу 102 (Виплати відповідно дo умов цивільно-правового договору) (а.с. 79-80 том 1); за 3 квартал 2018 року ОСОБА_8 нараховано та виплачено доходу 3700,00 грн., сума утриманого та нарахованого податку 666,00 грн., ознака доходу 102 (а.с. 82-83 том 1); за 2 квартал 2018 року ОСОБА_8 нараховано та виплачено доходу 2600,00 грн., сума утриманого та нарахованого податку 468,00 грн., ознака доходу 102 (а.с. 88-89 том 1); за 1 квартал 2018 року ОСОБА_8 нараховано та виплачено доходу 2810,00 грн., сума утриманого та нарахованого податку 505,80 грн., ознака доходу 102 (а.с. 91-92 том 1).

Викладене також підтверджується звітами про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів:

за лютий 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 2, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 2008,88 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 441,95 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_8 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 28 днів, сума нарахованого доходу 310,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 68,20 грн. (а.с. 99-102 том 1);

за березень 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 1, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 2500,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 550,00 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_8 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 31 день, сума нарахованого доходу 2500,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 550,00 грн. (а.с. 104-107 том 1);

за квітень 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 1, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 1500,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 330,00 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_8 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 30 днів, сума нарахованого доходу 1500,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 330,00 грн. (а.с. 109-112 том 1);

за травень 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 2, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 2000,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 440,00 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_8 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 31 день, сума нарахованого доходу 1300,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 286,00 грн. (а.с. 114-117 том 1);

за липень 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 3, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 3200,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 704,00 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_8 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 31 день, сума нарахованого доходу 1200,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 264,00 грн. (а.с. 125-127, 129 том 1);

за серпень 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 3, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 5500,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 1210,00 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_8 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 31 день, сума нарахованого доходу 2500,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 550,00 грн. (а.с. 131-134, 136 том 1);

за листопад 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 3, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 5900,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 1298,00 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_8 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 30 днів, сума нарахованого доходу 2500,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 550,00 грн. (а.с.150-154 том 1).

Зазначена інформація та суми грошової винагороди відповідає актам прийому-передачі виконаних робіт від 30.04.2018 №3, від 31.05.2018 №4, від 28.02.2018 №1, від 31.03.2018 №2, від 31.07.2018 №5, від 24.08.2018 №6, від 23.11.2018 №7, від 11.02.2019 №1, від 28.02.2019 №2 від 29.03.2019 №3.

Відповідно до договорів цивільно-правового характеру (про надання послуг) від 02.01.2018 б/н, від 01.11.2018 б/н та від 02.01.2019 б/н (т.1 а.с.50-52), укладених між ФОП ОСОБА_1 (Замовник) та ОСОБА_7 (Виконавець), вбачається, що Замовник доручає, а Виконавець бере на себе зобов`язання несистематично на свій страх та ризик, а у разі необхідності надавати (виконувати) і в обумовлений договором термін наступні послуги (п.1.1): 1) експлуатація та керування вантажними автомобілями та причтом; проведення поточного ремонту вузлів та агрегатів; навантажувальні та розвантажувальні послуги (роботи) (договір від 02.01.2018 б/н); 2) проведення поточного ремонту вузлів та агрегатів, ремонту кабіни та фарбування, підготовка до ТО вантажного автомобіля ВК 8404 АЕ та причепа; обкатна після ремонту та керування вантажними автомобілями та причепом: марка ЗИЛ ММЗ 554 М державні номери 069-06 РО, та ЗИЛ 130Г державні номер: НОМЕР_4 (договори від 01.11.2018 б/н та від 02.01.2019 б/н). Послуги мають не систематичний характер, а виконуються у разі необхідності (п.2.1). Виконавець зобов`язаний (п.2.2): дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території замовника та/або інших організацій та підприємств; знати і виконувати вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, правил дорожнього руху, правил поводження з машинами (вантажними автомобілями), механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва чи для виконання своїх обов`язків по даному договору, користуватися засобами колективного та індивідуального захисту. Оплата за фактично надані послуги, зазначені в п.1.1. даного Договору, проводиться після повного виконання робіт та підписання актів виконання робіт (п.2.8). Сума договору може бути більша або менша в залежності від фактично наданих послуг (п.2.9). Замовник проводить нарахування та утримання всіх необхідних податків та внесків із зазначеної в п.2.7 суми договору та виплачує її виконавцю після сплати їх до місцевого бюджету та подає відповідні звіти та/або декларації в ДПІ у м.Рівному (п.2.10). Умови даного договору можуть бути змінені та продовжені за згодою сторін у письмовому вигляді (розділ 3). Даний Договір діє до повного виконання обов`язків сторонами (розділ 4).

За результатами виконаної роботи (наданих послуг) ФОП ОСОБА_1 . здійснював їх оплату на підставі актів прийому-передачі виконаних робіт, складених та підписаних сторонами 31.01.2018 №1 на суму 786,00 грн., 31.05.2018 №2 на суму 1400,00 грн., 03.09.2018 №3 на суму 2300,00 грн., 31.10.2018 №4 на суму 640,00 грн., 30.11.2018 №5 на суму 2500,00 грн., 28.12.2018 №6 на суму 2680,00 грн., 23.11.2018 №7 на суму 2500,00 грн., 11.02.2019 №1 на суму 2200,00 грн., 28.02.2019 №2 на суму 1300,00 грн., 29.03.2019 №3 на суму 600,00 грн. (а.с. 59-61 том 1).

Виплата коштів ОСОБА_7 проводилася на підставі відомостей №1, №12, №13, №12, №11, №7, №6, №1 (а.с. 64-75 том 1).

Як вбачається із податкових розрахунків сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку: за 4 квартал 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 4, ОСОБА_7 нараховано та виплачено доходу 5820,00 грн., сума утриманого та нарахованого податку 1047,60 грн., ознака доходу 102 (а.с.79-80 том 1); за 3 квартал 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 5, ОСОБА_7 нараховано та виплачено доходу 2300,00 грн., сума утриманого та нарахованого податку 414,00 грн., ознака доходу 102 (а.с.82-83 том 1); за 2 квартал 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 3, ОСОБА_7 нараховано та виплачено доходу 1400,00 грн., сума утриманого та нарахованого податку 252,00 грн., ознака доходу 102 (а.с. 88-89 том 1); за 1 квартал 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 3, ОСОБА_7 нараховано та виплачено доходу 768,00 грн., сума утриманого та нарахованого податку 138,24 грн., ознака доходу 102 (а.с. 91-92 том 1); за 1 квартал 2019 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 1, ОСОБА_7 нараховано та виплачено доходу 3600,00 грн., сума утриманого та нарахованого податку 648,00 грн., ознака доходу 102 (а.с.76-77 том 1).

Викладене також підтверджується звітами про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів:

за січень 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 2, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 4978,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 1095,16 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_7 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 31 день, сума нарахованого доходу 768,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 168,96 грн. (а.с. 94-97 том 1);

за травень 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 2, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 2000,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 440,00 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_7 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 31 день, сума нарахованого доходу 700,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 154,00 грн. (а.с. 114-117 том 1);

за вересень 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 2, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 4400,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 968,00 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_7 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 30 днів, сума нарахованого доходу 2300,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 506,00 грн. (а.с. 138-142 том 1);

за жовтень 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 3, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 3440,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 756,80 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_7 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 31 день, сума нарахованого доходу 640,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 140,80 грн. (а.с. 144-148 том 1);

за листопад 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 3, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 5900,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 1298,00 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_7 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 30 днів, сума нарахованого доходу 2500,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 550,00 грн. (а.с. 150-154 том 1);

за грудень 2018 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 2, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 2980,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 655,60 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_7 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 31 день, сума нарахованого доходу 2680,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 589,60 грн. (а.с. 156-160 том 1);

за січень 2019 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 1, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 2500,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 550,00 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_7 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 31 день, сума нарахованого доходу 2500,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 550,00 грн. (а.с. 162-166 том 1);

за березень 2019 року, кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за договорами цивільно-правового характеру 1, загальна сума винагороди за цивільно-правовими договорами становить 1100,00 грн., з яких на виконання вимог законодавства сплачено єдиного внеску 242,00 грн. Згідно з відомостями про трудові відносини осіб, поданими позивачем до органу ДФС, ОСОБА_7 зазначений як особа, яка виконувала роботи за договорами цивільно-правового характеру 31 день, сума нарахованого доходу 1100,00 грн., з якої утримано єдиного внеску на суму 242,00 грн. (а.с. 173-178 том 1).

Зазначена інформація та суми грошової винагороди відповідають актам прийому-передачі виконаних робіт від 31.01.2018 №1, від 31.05.2018 №2, від 03.09.2018 №3, від 31.10.2018 №4, від 30.11.2018 №5, від 28.12.2018 №6, від 23.11.2018 №7, від 11.02.2019 №1, від 28.02.2019 №2, від 29.03.2019 №3.

Таким чином, твердження відповідача про те, що вказані договори мають ознаки трудових договорів є необґрунтованими, оскільки оплата за договорами здійснювалася за результат виконаної роботи (наданих послуг) на підставі актів прийому-передачі виконаних робіт; за договорами виконавці самостійно організовували виконання роботи, тобто не підпорядковувалися правилам внутрішнього трудового розпорядку; предмет договорів не вказує на необхідність створення робочого місця; за договорами виконавці виконували роботу на свій ризик, тобто дотримання правил охорони праці покладалися на виконавців.

При цьому, чинне законодавство не забороняє фізичній особі-підприємцю виступати стороною цивільних договірних правовідносин як фізична особа, тобто без статусу суб`єкта господарювання.

Статтею 204 Цивільного кодексу України встановлено презумпцію правомірності правочину, згідно з якою правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом (нікчемний правочин) або якщо він не визнаний судом недійсним.

Жодним законом не передбачено право органу Держпраці самостійно, в позасудовому порядку, визнавати нікчемними правочини.

Спір щодо правомірності укладеного договору (трудового, цивільного) повинен вирішуватися у судовому порядку за позовом особи, чиї права порушено.

На момент прийняття даного судового рішення у матеріалах справи відсутні рішення судів про визнання договорів цивільно-правового характеру від 16.02.2018 б/н, від 19.04.2018 б/н, від 18.06.2018 б/н, від 19.10.2018 б/н, від 09.01.2019 №01, від 02.01.2018 б/н, від 01.11.2018 б/н та від 02.01.2019 б/н удаваними чи нікчемними, а їх недійсність прямо не передбачена законом.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу відповідача на те, що питання права керування вантажним автомобілем не входить до компетенції органу Держпраці.

З огляду на викладене, суд зазначає, що висновки Акта інспекційного відвідування не ґрунтуються на вимогах закону та матеріалах, наданих позивачем в ході інспектування, а є лише припущеннями органу Держпраці, які не підтверджені належними й допустимими доказами.

Водночас, зміст письмових пояснень (а.с. 11, 14 том 2) жодним чином не вказує на наявність між позивачем та ОСОБА_8 й ОСОБА_7 трудових відносин, чи відсутність цивільних договірних правовідносин.

Відповідно до вимог Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509, штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками. Штрафи можуть бути накладені, зокрема, на підставі акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що Акт інспекційного відвідування, який містить не підтверджену інформацію, а також результати якого отримані не у встановлений законом спосіб, не може бути належною підставою у розгляді справи про накладання штрафу. Не можуть бути належною підставою у розгляді такої справи також документи, складені за наслідками інспекційного відвідування, проведеного на підставі наказу, який прийнято з порушенням порядку його прийняття.

Під час розгляду справи по суті, судом також встановлено порушення відповідачем порядку оформлення результатів перевірки та винесення оскаржуваної постанови.

Так, відповідно до пункту 23 Порядку №295, припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.

За правилами пункту 24 Порядку №295, припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду. У приписі зазначається строк для усунення виявлених порушень. У разі встановлення строку виконання припису більше ніж три місяці у приписі визначається графік та заплановані заходи усунення виявлених порушень з відповідним інформуванням інспектора праці згідно з визначеною у приписі періодичністю. Припис складається у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, який проводив інспекційне відвідування або невиїзне інспектування, та керівником об`єкта відвідування або його уповноваженим представником. Один примірник припису залишається в об`єкта відвідування.

З матеріалів справи вбачається, що заперечення на Акт інспекційного відвідування розглянуті відповідачем 06.03.2019, а відтак припис мав бути внесений наступного дня після розгляду заперечень (зауважень). Проте, припис внесено лише 11.03.2019, тобто з порушенням строків, визначених пунктом 24 Порядку №295.

Відповідно до пункту 27 Порядку №295, у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом інспекційного відвідування або актом невиїзного інспектування, після розгляду зауважень об`єкта відвідування (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, за результатами якого вносить припис та/або вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

У разі виконання припису в установлений у ньому строк заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності не вживаються (пункт 28 Порядку №295).

За приписами пункту 29 Порядку №295, заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників, несвоєчасну та не у повному обсязі виплату заробітної плати, недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.

У даному випадку приписом встановлено строки усунення виявлених порушень до 15.03.2019. Разом з тим, заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності не застосовувалися разом із внесенням припису. Тобто, контролюючий орган мав перевірити виконання припису після спливу строків на усунення виявлених порушень, і лише тоді ставити питання щодо притягнення позивача до відповідальності.

Встановлені судом обставини свідчать про порушення відповідачем порядку оформлення результатів інспекційного відвідування та про безпідставність оскаржуваного рішення Постанови №РВ164/955/000075/Т8-ФС.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідачем не доведено правомірність оскаржуваного рішення в порядку статті 77 КАС України, відтак заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

За правилами частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 2503 грн. 80 коп., сплачена відповідно до квитанції від 9 квітня 2019 року №0.0..1, оригінал якої знаходиться в матеріалах справи (а.с. 3 том 1).

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 ; РНОКПП НОМЕР_6 ) до Управління Держпраці у Рівненській області (33028, місто Рівне, вулиця Лермонтова, 7; ) про визнання протиправною та скасування постанови задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Рівненській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 19 березня 2019 року №РВ164/955/000075/Т8-ФС.

Стягнути на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_6 ) суму судового збору у розмірі 2503 (дві тисячі п`ятсот три) грн. 84 (вісімдесят чотири) коп. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Управління Держпраці у Рівненській області ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 29 травня 2019 року.

Суддя Недашківська К.М.