Справа № 160/4894/19
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2019-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

30 травня 2019 року Справа №160/4894/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Захарчук - Борисенко Н.В., перевіривши матеріали позовної заяви Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «НВК Криворіжелектромонтаж» про застосування заходів реагування,-

ВСТАНОВИВ:

29.05.2019 Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «НВК Криворіжелектромонтаж» про застосування заходів реагування.

Разом з позовною заявою позивач надав клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання зазначено, що Головне управління з 18.12.2017 р. включено до Єдиного реєстру розпорядників бюджетних коштів відповідно до довідки УДКСУ у Шевченківському р-ні м. Дніпра про включення розпорядника бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів.

Враховуючи, що Головне управління є бюджетною організацією, фінансування якої здійснюється з Державного бюджету, на теперішній час у Головного управління відсутні кошти на фінансування, зокрема, кошти на оплату судового збору. Отже, Головне управління не може здійснити видатки - сплатити судовий збір за подачу позовної заяви.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд зазначає про те, що згідно із статтей 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, імперативних приписів норми названих статей не містять.

В Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05 лютого 2016 року з посиланням на Постанову Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 23 січня 2015 року зазначено, що обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати.

Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб`єкт владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Розглянувши клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку про неможливість його задоволення з огляду на те, що обставини фінансування бюджетної установи не є підставою для відстрочення або звільнення від сплати судового збору, встановленого законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" № 3674-VI від 08.07.2011 р. (зі змінами та доповненнями) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 4 ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" № 2629-VIII від 23.11.2018 р. передбачено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2019 року становить - 1 921 гривні.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" № 3674-VI за подання адміністративного позову майнового характеру судовий збір справляється:

якщо подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою -1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1 921,00 грн., і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 19 210,00 грн.

якщо подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 768,40 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 9 605,00 грн.

За подання адміністративного позову немайнового характеру судовий збір справляється:

якщо подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1 921,00 грн.;

якщо подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 768,40 грн.

Державне мито має бути сплачено за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач: УК у Чечелівському р. м. Дніпра/Чечел.р./22030101;

Код ЄДРПОУ (отримувача): 37989253;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: 4014;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Відповідно до ч. 1, 2, ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи, що позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру, останньому необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 921,00 грн.

Керуючись ст. ст. 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «НВК Криворіжелектромонтаж» про застосування заходів реагування - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з моменту отримання даної ухвали. Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надання документу, що підтверджує сплату судового збору за подання адміністративного позову у розмірі 1 921,00 грн.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили відповідно до вимог ст. 256 КАС України та не оскаржується.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко