Справа № 826/6853/17
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2019-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

23 травня 2019 року м. Київ № 826/6853/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М. розглянувши без виклику учасників справи заяву Генеральної прокуратури України про розгляд справи за правилами загального позовного провадження

за позовомОСОБА_1
до1.Генеральної прокуратури України 2.Всеукраїнської конференції прокурорів 3.Ради прокурорів України 4.Голови Ради прокурорів України Місюри Михайла Михайловича 5.Заступника голови Ради прокурорів України Нестерової Олени Вікторівни 6.Секретаря Ради прокурорів України Коваленко Тетяни Миколаївни 7.Члена Ради прокурорів України Гойденко Івана Олександровича 8.Члена Ради прокурорів України Єлісєєва Сергія Олександровича 9.Члена Ради прокурорів України Кварченка Руслана Андрійовича 10.Члена Ради прокурорів України Лещик Наталії Володимирівни 11.Члена Ради прокурорів України Пронозюка Віталія Ігоровича 12.Члена Ради прокурорів України Саніна Олександра Павловича 13.Члена Ради прокурорів України Сосновського Андрія Володимировича 14.Члена Ради прокурорів України Фоменка Артема Вікторовича 15.Голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Грушковського Віталія Юзефовича 16.Члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Костенка Сергія Костянтиновича 17.Члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Нечепоренко Сергія Олександровича 18.Члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Сергійчук Сергія Олександровича 19.Члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Юсипа Василя Васильовича
провизнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень,
В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 до Генеральної прокуратури України, Всеукраїнської конференції прокурорів, Ради прокурорів України, Голови Ради прокурорів України Місюри Михайла Михайловича, Заступника голови Ради прокурорів України Нестерової Олени Вікторівни, Секретаря Ради прокурорів України Коваленко Тетяни Миколаївни, Члена Ради прокурорів України Гойденко Івана Олександровича, Члена Ради прокурорів України Єлісєєва Сергія Олександровича, Члена Ради прокурорів України Кварченка Руслана Андрійовича, Члена Ради прокурорів України Лещик Наталії Володимирівни, Члена Ради прокурорів України Пронозюка Віталія Ігоровича, Члена Ради прокурорів України Саніна Олександра Павловича, Члена Ради прокурорів України Сосновського Андрія Володимировича, Члена Ради прокурорів України Фоменка Артема Вікторовича, Голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Грушковського Віталія Юзефовича, Члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Костенка Сергія Костянтиновича, Члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Нечепоренко Сергія Олександровича, Члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Сергійчук Сергія Олександровича, Члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Юсипа Василя Васильовича про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень.

Відповідно до Розпорядження Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 квітня 2019 року №252 справу №826/6853/17 повторно розподілено на суддю Погрібніченка І.М.

Ухвалою суду від 25 квітня 2019 року адміністративну справу №826/6853/17 прийнято до провадження та розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Вказана заява обґрунтована тим, що позивач та 11 членів Ради прокурорів України є службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище та проходять публічну службу в органах прокуратури у статусі прокурорів, що на його думку у відповідності до приписів п. 1 ч. 6 ст. 12 КАС України виключає можливість її розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Окрім цього, відповідач наголошує, що оскаржувані позивачем дії, рішення становлять державний інтерес, оскільки стосуються діяльності прокурорського самоврядування у системі органів прокуратури, а тому вирішення судового спору набуває особливого значення для Генеральної прокуратури України.

Розглянувши матеріали справи та клопотання про розгляд справи в загальному позовному провадженні, суд зазначає наступне.

Частиною другою та третьою ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Окрім цього, суд зазначає, що у ч. 6 ст. 12 КАС України на яку посилається відповідач, визначено категорії справ, які є справами незначної складності.

Втім, такий перелік, зокрема у п. 1 ч. 6 ст. 12 КАС України не вказує, що справи у яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище є складними справами.

У той же час п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України встановлено, що справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 12, ч. 4 ст. 257 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років".

Суд звертає увагу, що спірні правовідносини не відносяться до категорії справ, передбачених ч. 4 ст. 12 КАС України, а характер правовідносин у ній не є, на думку суду, таким, що свідчить про її складність.

Одночасно, як вбачається з поданого клопотання представника відповідача в ньому не наведено доводів, які б свідчили про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування вимагають проведення судового засідання або посилань на обставини, які можливо встановити лише у такий спосіб. Таке клопотання містить лише посилання на значущість справи для Генеральної прокуратури України, що само по собі та за відсутності належних та допустимих доказів не може свідчити про необхідність більш детального її розгляду в порівнянні з іншими справами або іншого порядку з`ясування обставин справи, окрім передбачених КАС України.

У той же час, щодо посилань представника відповідача особливий статус сторін у справі, суд зазначає, що у відповідності до примітки ч. 2 ст. 50 Закону України «Про запобігання корупції» під службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, в цій статті розуміються, крім зазначених, лише Генеральний прокурор, його перший заступник та заступник, які не є позивачами у даній справі.

Згідно п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Дослідивши клопотання представника відповідача 1, матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, беручи до уваги п. 20 ч. 1 ст. 4 та ч. 6 ст. 12 КАС України, суд дійшов висновку, що дана справа є справою незначної складності, а характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають її розгляд в порядку загального позовного провадження, а тому у задоволенні зазначеного клопотання необхідно відмовити.

Керуючись статтями 12, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Генеральній прокуратурі України в задоволенні заяви про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Погрібніченко