Справа № 160/2489/19
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2019-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 травня 2019 року Справа № 160/2489/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЗлатіна Станіслава Вікторовича
за участі секретаря судового засіданняПіскун Я.В.
представника позивача представника відповідача Осмоловський Д.Ю. Простяк О.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю " Заубер холдінгс Україна" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення і зобов`язання вчинити певні дії
18 березня 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю " Заубер Холдінгс Україна" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, у якому з урахуванням уточнення позовних вимог від 08.05.2019 року, просить:
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що комісією ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації прийнято Рішення, яким Товариство з обмеженою відповідальністю "Заубер Холдінгс Україна" внесено до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Позивач не відповідає жодному з критеріїв ризиковості платника податків. Самі ж критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листа ДФС України від 21.03.2018 року №959/99-99-07-18 та не затверджені будь-яким наказом ДФС України, а також не зареєстровані в Міністерстві юстиції України. Рішення про включення ТОВ"Заубер Холдінгс Україна" до переліку суб`єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості прийнято не у спосіб та не в порядку, встановленому Конституцією України та іншими нормативно - правовими актами України, не містить належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до критеріїв ризиковості. Зазначене рішення порушує права та інтереси підприємства з огляду на той факт, що внесення до переліку ризикових надає контролюючому органу беззаперечну підставу для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 березня 2019 року у справі № 160/2489/19 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.
05 квітня 2019 року від Головного управління ДФС у Дніпропетровській області надійшов відзив на адміністративний позов, в якому відповідач проти заявлених позовних вимог заперечив та вказав, що позивача включено до переліку ризикових підприємств згідно Протоколу засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 22.03.2018 №1 як такого, що відповідає п. 1.6 Критеріїв ризиковості платника податків, оскільки на підставі отриманої податковим органом інформації позивач має ознаки здійснення ризикованих операцій.
Ухвалою суду від 13.05.2019 року продовжено строк підгоготовчого провадження на тридцять днів.
Ухвалою суду від 29.05.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у той самий день після закінчення підготовчого судового засідання за згодою всіх учасників справи.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд задовольнити позов, також позивач просить суд стягнути з відповідача витрати на правничу допомогу у розмірі 20 900,00 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 3073,60 грн.
Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував в повному обсязі, просив суд відмовити у задоволенні позову. Також представник відповідача заперечував проти стягнення витрат на правничу допомогу в повному обсязі.
Суд, дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, заслухавши пояснення представників сторін, встановив наступне.
За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами економічної діяльності позивача є: Код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.
Судом встановлено, що 22.03.2018 за результатами засідання Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації було прийнято рішення, оформлене протоколом №1, за яким Комісія постановила включити ТОВ "Заубер Холдінгс Україна" (і.к. 35682355) до відповідного переліку бази даних ІС «Податковий блок», як такого, що відповідає відповідним критеріям ризиковості.
Фактично зазначеним протокольним рішенням визначено суб`єкта господарювання - ТОВ "Заубер Холдінгс Україна" таким, що відповідає критеріям ризиковості відповідно до п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку, що підтверджується роздруківкою з електронного кабінету платника податків, яка міститься у матеріалах справи.
Копія зазначеного вище протокольного рішення відповідача з додатком 1, яке було надано відповідачем разом із відзивом на позовну заяву, міститься у матеріалах справи.
Про факт внесення ТОВ "Заубер Холдінгс Україна" до переліку ризикових платників податку рішенням від 22.03.2018 року Позивач дізнався лише 14.02.2019 року після того, як в електронному кабінеті платникам податків ДФС України було надано онлайн доступ до інформації щодо відповідності платника податку критеріям ризиковості.
Надаючи оцінку оскарженому рішенню Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю "Заубер Холдінгс Україна" до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформленого протоколом від 22.03.2018 №1, суд виходить з такого.
На підставі протокольного рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 22.03.2018 року ТОВ "Заубер Холдінгс Україна" на протязі 2018 року було зупинено реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: №27 від 12.06.2018р., №3 від 01.06.2018р., №26 від 12.06.2018р., №52 від 15.06.2018р., №17 від 12.03.2018р., №1 від 01.05.2018р., №6 від 03.05.2018р., №23 від 09.05.2018р., №24 від 09.05.2018р., №25 від 09.05.2018р., №33 від 12.05.2018р., №34 від 12.05.2018р.. №36 від 14.05.2018р., №37 від 14.05.2018р., №2 від 01.06.2018р., №9 від 06.06.2018р.
У всіх випадках зупинення реєстрації податкової накладної підставою було зазначено «ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку».
Таким чином, фактично наслідком визнання платника податків таким, що відповідає критеріям ризиковості, є зупинення реєстрації направлених платником на реєстрацію до ЄРПН податкових накладних, тобто неможливість такої реєстрації підприємством постачальником/ виконавцем.
На підставі викладеного, суд вважає, що оскаржуване рішення відповідача порушує законні інтереси позивача, які полягають у безперешкодній реєстрації податкових накладних позивача.
У п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України зазначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з положеннями п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
У відповідності до п. 201.10 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є обов`язком постачальника товарів чи послуг.
Цьому обов`язку кореспондує обов`язок центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, прийняти та зареєструвати надану платником податку-продавцем податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Як зазначено у п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п.1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого 21.02.2018 р. постановою Кабінету Міністрів України №117, цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, а також права та обов`язки її членів.
Згідно з п.2 Порядку Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Як зазначено у п.3 Порядку Комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до п.10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого 21.02.2018 р. постановою Кабінету Міністрів України №117, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
На виконання п.10 Порядку Державна фіскальна служба України наказом №144 від 21.03.2018 р. затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків.
У вказаному Порядку зазначено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України. Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6 Критеріїв.
Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією. За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платників з ознаками ризиковості.
У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп.1.1-1.5 Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків. У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій. Якщо суб`єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пп.1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії. Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" згідно з п.1.6 Критеріїв".
У листі Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 (пункт 1.6.), перелічені критерії, за умови відповідності яким, платник податків може бути віднесений до ризикових, та вказано, що головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.
Надаючи оцінку доводам позивача суд, враховує, що листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України. Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.
Листи - це службова кореспонденція, вони не є нормативно-правовими актами, можуть носити лише роз`яснювальний, інформаційний та рекомендаційний характер і не повинні містити нових правових норм, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер. Такі правові норми мають бути викладені виключно у нормативно-правовому акті, затвердженому відповідним розпорядчим документом уповноваженого відповідно до законодавства суб`єкта нормотворення, погодженому із заінтересованими органами та зареєстрованому в органах юстиції в порядку, встановленому законодавством про державну реєстрацію нормативно-правових актів. У разі встановлення листами нових правових норм вони підлягають відкликанню з місць застосування органом, що їх видав, та скасуванню.
Разом з цим, відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Отже вказаний лист Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 не може вважатися актом, який затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України, а є лише службовою кореспонденцією, яка носить лише роз`яснювальний, інформаційний або рекомендаційний характер та не може спричиняти для платника податків негативних наслідків
Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Згідно п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
Оскаржуване рішення відповідача є індивідуальним актом у розумінні п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України, оскільки стосується прав або інтересів визначеної в акті особи та дія його вичерпується його виконанням.
Враховуючи те, що оскаржуване рішення відповідача прийнято на підставі листа Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18, який не є нормативно-правовим актом, суд доходить висновку про те, що рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю "Заубер Холдінгс Україна" до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом від 22.03.2018 №1, не відповідає вимогам п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки винесено необґрунтовано, з перевищенням повноважень, а також без урахування усіх обставин, що мають значення для правильного прийняття рішення.
З урахуванням наведеного, позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю "Заубер Холдінгс Україна" до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом від 22.03.2018 №1, є обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.
Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
У зв`язку з викладеним вказана вище позовна вимога підлягає задоволенню.
Крім зазначеного позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 3073,60 грн. та витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 20 900 грн.
Щодо відшкодування судового збору, то суд зазначає наступне.
Позивачем сплачено судовий збір за подання позовної заяви до суду у розмірі 1921 грн., що підтверджується копією платіжного доручення № 236 від 13.03.2019 року, яке міститься у матеріалах справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Оскільки позовні вимоги задоволено повністю, то вказана вище сума судового збору у розмірі 1921 грн. підлягає стягненню з відповідача.
Стосовно сплачених сум судового збору у розмірі 576,30 грн. за подання заяви про забезпечення доказів та 576,30 грн. за подання заяви про забезпечення позову, то суд відмовляє у стягнення зазначених сум з відповідача, оскільки у задоволенні заяви про забезпечення позову ухвалою суду від 18.03.2019 року відмовлено, а заяву про забезпечення доказів та платіжне доручення про сплату судового збору за розгляд заяви про забезпечення доказів позивач до Дніпропетровського окружного адміністративного суду не подавав.
Щодо витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 20 900 грн., то суд зазначає наступне.
Згідно вимог ч.3 ст. 134 КАС України, для цілей розполіду судових витрат розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина 4 статті 134 КАС України).
Відповідно до положень частини 5 статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Судом встановлено, що 15.02.2019 року між позивачем та адвокатським об`єднанням «Адвокатський центр» був укладений договір про надання правничої допомоги № 15/02-19/ЗХУ.
У матеріалах справи міститься копія ордеру Адвокатського об`єднання «Адвокатський центр`від 15.02.2019 року, який видано адвокату Осмоловському Денису Юлійовичу на представництво інтересів позивача на підставі договору про надання правничої допомоги № 15/02-19/ЗХУ.
Також позивачем надано копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 4599/10 від 28.07.2011 року, яке видано Осмоловському Денису Юлійовичу .
У додатку № 1 до вказаного вище договору сторони погодили вартість послуг з підготовки та подання позову залежить від витраченого часу на одну особу у розрахунку 50% прожиткового мінімуму на 2019 рік на одну особу, тобто 926,50 грн., за годину роботи адвоката. Орієнтовний час підготовчих робіт - 16 годин - 14 824,00 грн. Відповідь на відзив - 950 грн. За кожне судове засідання сплачується окремо 3000,00 грн. Підготовка та надсилання сторонам справи цінним листом додаткових документів. заяв, клопотань, доказів у справі, у разі виникнення необхідності у ході розгляду справи у суді від 650 грн.
У матеріалах справи містяться копія платіжного доручення позивача від 19.02.2019 року № 1284 та копія квитанції банківської установи від 08.05.2019 року на загальну суму 20 900 грн.
Керуючись ст. 139, 194, 205, 242-246, 250, 255, 262 295 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю "Заубер Холдінгс Україна" до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом від 22.03.2018 №1.
Зобов`язати Головне управління ДФС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Заубер Холдінгс Україна» (і.к. 39394856) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Стягнути з Головного управління ДФС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Заубер Холдінгс Україна" судові витрати з оплати судового збору у розмірі 1921,00 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп.
Стягнути з Головного управління ДФС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Заубер Холдінгс Україна" судові витрати з оплати професійної правничої допомоги адвоката у розмірі 20 724 гривень.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 29 травня 2019 року.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили станом на 29.05.2019 року Помічник судді З оригіналом згідно Помічник судді С.В. Златін Лісна А.М. Лісна А.М.