Справа № 160/583/19
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2019-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 квітня 2019 року Справа № 160/583/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В. розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро Регіон Буд» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу, -
21 січня 2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпро Регіон Буд" до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, у якій позивач просить:
- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу № ДН984/241НП/СПТД-ФС/589 від 02.10.2018 р., винесену уповноваженими посадовими особами Державної служби України з питань праці Головного управління держпраці у Дніпропетровській області.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що постанова про накладення штрафу № ДН984/241НП/СПТД-ФС/589 від 02.10.2018 р. є протиправною та підлягає скасуванню, оскільки підставою для прийняття зазначеної постанови став зафіксований актом № ДН984/24/1НП від 11.09.2018 р. факт ненадання для ознайомлення документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування з питань додержання законодавства про працю, їх завірених об`єктом відвідування копій: відповідно до письмової вимоги про надання документів від 10.09.2018 р. № ДН984/24/НД/1 (підприємством не надано договори цивільно-правового характеру з фізичними особами за 2018 рік та акти виконаних робіт). Проте предметом перевірки було додержання законодавства про працю, а для можливості застосування штрафної санкції згідно абз.7 ч.2 ст. 265 КЗпП України відповідач мав проводити перевірку з питань фактичного допуску працівників до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків. Оскільки не встановлені підстави притягнення до відповідальності за абз.7 ч.2 ст. 265 КЗпП України, а позивачем не вчинялись правопорушення, відповідальність за які передбачена абз.7 ч.2 ст. 265 КЗпП України, позивач вважає, що підстави для застосування штрафу згідно спірної постанови відсутні.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.02.2019 року провадження у справі відкрито та ухвалено здійснювати розгляд адміністративної справи за правилами загального позовного провадження.
25.04.2019 року представники сторін у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Представником позивача до суду подано клопотання про здійснення розгляду справи за відсутності представника.
За викладених обставин, враховуючи подання представником позивача заяви про здійснення розгляду справи без його участі та те, що в судове засідання прибули не всі особи, що беруть участь у розгляді справи, суд не вбачає підстав для відкладання розгляду справи, та вважає за можливе вирішити справу за наявними у ній доказами у письмовому провадженні за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, відповідно до частин 3 статті 194 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України.
Дослідивши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про наступне.
На підставі наказу від 24.07.2018 року № 592-І складено направлення на проведення інспекційного відвідування від 09.08.2018 року № 264, яким визначено, що під час інспекційного відвідування буде здійснено контроль за додержанням вимог законодавства про працю у Товаристві з обмеженою відповідальністю "Дніпро Регіон Буд" з питань оформлення трудових відносин, повноти нарахування та своєчасності виплати заробітної плати у 2018 році.
09.08.2018 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області складено вимогу про надання документів № ДН984/24/НД, якою зобов`язано директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпро Регіон Буд" ОСОБА_4 у період до 15 год. 30 хв. 10.08.2018 року надати оригінали та завірені належним чином копії документів за переліком.
Згідно вказаної вимоги, позивачем надані витребувані документи, окрім наказів про відпустку, договорів цивільно-правового характеру та актів виконаних робіт.
10.08.2018 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області складено акт про неможливість проведення інспекційного відвідування № ДН984/24/НП, яким зафіксовано відсутність документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, згідно вимоги № ДН984/24/НД від 09.08.2018 року. Також, вказаним актом передбачено, що строк проведення інспекційного відвідування зупинено до 10.09.2018 року.
10.09.2018 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області складено вимогу про надання документів № ДН984/24/НД/1, якою зобов`язано директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпро Регіон Буд" ОСОБА_4 у період до 16 год. 30 хв. 11.09.2018 року надати оригінали та завірені належним чином копії документів за переліком, а саме: трудові договори, накази та заяви на прийом на роботу та звільнення найманих працівників за липень та серпень 2018 року; трудові книжки найманих працівників за липень та серпень 2018 року; повідомлення в ДФС про прийом на роботу працівників за липень та серпень 2018 року; штатні розклади за липень та серпень 2018 року; табелі обліку робочого часу за липень та серпень 2018 року; накази на відпустку за 2018 рік; договори цивільно-правового характеру, акти виконаних робіт за 2018 рік; документи на підтвердження виплати заробітної плати (відомості на виплату коштів, платіжні доручення та реєстри розподілу заробітної плати на карткові рахунки працівників) за липень та серпень 2018 року; розрахункові листки по звільненим працівникам за 2018 рік; звіти про суми нарахованої зарплати застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнодержавне соціальне страхування за формою 1 ДФ, звіт про ЄСВ за липень 2018 року.
11.09.2018 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області складено акт інспекційного відвідування № ДН984/24/АВ, згідно якого в ході інспекційного відвідування виявлено, що деякі посадові оклади працівникам ТОВ "Дніпро Регіон Буд" встановлені без врахування кваліфікації та складності виконуваної роботи, ще порушує вимоги ст.96 КЗпП України. Фактично, оплата праці працівникам ТОВ "Дніпро Регіон Буд" здійснювалась на основі штатних розписів, які затверджувались директором підприємства. Зазначеними штатними розписами деякі посадові оклади працівників встановлені без врахування кваліфікаційних характеристик професій. Враховуючи вищевикладене, посадові оклади працівників на ТОВ "Дніпро Регіон Буд" встановлені без врахування кваліфікації та складності виконуваної роботи, що порушує вимоги ст.96 КЗпП України та ч. 3 ст. 6 Закону України "Про оплату праці" та призводить до мінімізації заробітної плати. Станом на момент проведення інспекційного відвідування на ТОВ "Дніпро Регіон Буд" існує заборгованість по заробітній платі перед шістьма працівниками у розмірі 144179,37 грн., термін виникнення заборгованості з березня 2018 року. Зазначене свідчить про порушення вимог ч.ч. 1, 2 ст. 115 КЗпП України та ч.1 ст.24 Закону України "Про оплату праці". В ході проведення інспекційного відвідування виявлено порушення більш як на місяць встановлених законодавством строків проведення кінцевих розрахунків з працівниками при звільненні, а саме: ОСОБА_5 звільнений з посади 24.05.2018 року відповідно до наказу № 11 від 24.05.2018 року. Станом на момент проведення інспекційного відвідування кінцевий розрахунок з зазначеним працівником не проведено, що порушує вимоги ч.1 ст.47 та ч.1 ст.116 КЗпП України.
Також, 11.09.2018 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області було складено акт про неможливість проведення інспекційного відвідування № ДН984/24/1НП, яким зафіксовано ненадання для ознайомлення документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, їх завірених об`єктом відвідування копій, відповідно до письмової вимоги про надання документів від 10.09.2018 року № ДН984/24/НД/1, підприємством не надано договори цивільно-правового характеру з фізичними особами за 2018 рік та акти виконаних робіт до них.
На підставі акта про неможливість проведення інспекційного відвідування № ДН984/24/1НП від 11.09.2018 року відповідачем було винесено постанову № ДН984/24/1НП/СПТД-ФС/589 від 02.10.2018 року про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами, відповідно до якої на позивача на підставі абз. 7 ч. 2 ст. 265 КЗпП України, накладено штраф у розмірі 372300 грн.
У вказаній постанові зазначено серед іншого, що відповідно до Звіту про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів, а саме у таблиці 5 "Відомості про трудові відносини осіб" ТОВ "Дніпро Регіон Буд" зазначило про укладання у червні 2018 року договорів цивільно - правового характеру з чотирма фізичними особами: ОСОБА_6 (іпн. НОМЕР_1 ); ОСОБА_7 (іпн. НОМЕР_2 ); ОСОБА_8 (іпн. НОМЕР_3 ); ОСОБА_9 (іпн. НОМЕР_4 ).
Вирішуючи заявлений спір по суті, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 1 статті 259 Кодексу законів про працю України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Таким органом, згідно з Положенням про Державну інспекцію з питань праці України, затвердженим Указом Президента України від 06.04.2011 року № 386/2011, є Державна інспекція з питань праці України, яка здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.
Пунктами 1, 4, 7 Положення про Державну службу України з питань праці визначено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю. Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Так, згідно постанови Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року № 100 утворені територіальні органи Держпраці, зокрема і Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області.
За приписами підпунктів 5, 8 пункту 4 вищенаведеного Положення передбачено, що Управління Держпраці здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю, здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства про зайнятість населення з питань дотримання прав громадян під час прийому на роботу та працівників під час звільнення з роботи.
Відповідно до підпункту 5 пункту 6 Положення Управління Держпраці має право проводити безперешкодно відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірку виробничих, службових, адміністративних приміщень та об`єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, нагляд та контроль за дотриманням якого віднесено до повноважень Управління.
Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Частинами 4-5 статті 2 вказаного Закону передбачено, що заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.
Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області не зобов`язано отримувати погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, для проведення перевірки.
Суд акцентує увагу, що частиною другою статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.
Отже, законодавцем прямо передбачено, що заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Так, постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 295 "Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, який визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування) (далі - Порядок № 295).
Підпунктом 2 пункту 5 Порядку № 295 визначено, що інспекційні відвідування проводяться за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин.
Отже, перевірка ТОВ "Дніпро Регіон Буд" призначена у відповідності до вимог закону, в межах повноважень Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області та у визначеному законодавством порядку.
Відповідно до пункту 6 Порядку № 295 під час підготовки до проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування інспектор праці, якщо тільки він не вважатиме, що це завдасть шкоди інспекційному відвідуванню або невиїзному інспектуванню, може одержати інформацію та/або документи, що стосуються предмета інспекційного відвідування чи невиїзного інспектування, від об`єкта відвідування, державних органів, а також шляхом проведення аналізу наявної (загальнодоступної) інформації про стан додержання законодавства про працю.
Пунктом 8 Порядку № 295 передбачено, що про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі.
Про проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі, якщо тільки він не вважатиме, що таке повідомлення може завдати шкоди інспекційному відвідуванню.
Крім того, відповідно до вимог частини першої статті 12 Конвенції Міжнародної організації праці № 81 1947 року "Про інспекцію праці у промисловості й торгівлі", яка ратифікована Законом України №1985-IV (1985-15) від 08 вересня 2004 року, інспектори праці, забезпечені відповідними документами, що засвідчують їхні повноваження, мають право безперешкодно, без попереднього повідомлення і у будь-яку годину доби проходити на будь-яке підприємство, яке інспектується.
Згідно частини другої статті 12 Конвенції, у разі інспекційного відвідування інспектори повідомляють про свою присутність роботодавцю або його представнику, якщо тільки вони не вважатимуть, що таке повідомлення може завдати шкоди виконанню їхніх обов`язків.
У відповідності до вимог підпунктів першого та другого пункту 11 Порядку № 295 інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно, без попереднього повідомлення мають право, зокрема, а саме: під час проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, самостійно і в будь-яку годину доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця; ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, невиїзного інспектування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги.
Вимога інспектора праці про надання об`єктом відвідування для ознайомлення документів та/або їх копій чи витягів з документів, пояснень, доступу до приміщень, організації робочого місця, винесена в межах повноважень, є обов`язковою для виконання (пункт 12 Порядку № 295).
Згідно пунктів 16-18 Порядку № 295 у разі створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування (ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 11 цього Порядку), відсутності об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування із зазначенням відповідних причин, який за можливості підписується керівником об`єкта відвідування або іншою уповноваженою особою.
Копія акта, зазначеного у пункті 16 цього Порядку, надсилається органам, яким підпорядкований об`єкт відвідування (за наявності), для вжиття заходів з усунення перешкод і забезпечення присутності об`єкта відвідування за своїм місцезнаходженням.
У разі відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, об`єкту відвідування надсилається копія акта про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування та письмова вимога із зазначенням строку поновлення документів. На час виконання такої вимоги строк проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування зупиняється.
Постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 року № 509 затверджено Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (далі - Порядок № 509).
Відповідно до пункту 2 Порядку № 509, штрафи можуть бути накладені на підставі:
- рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації;
- акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу, виконавчого органу міської ради міста обласного значення та сільської, селищної, міської ради об`єднаної територіальної громади.
- акта документальної виїзної перевірки ДФС, її територіального органу, в ході якої виявлені порушення законодавства про працю.
Пунктами 3-6 Порядку № 509 визначено, що уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу (далі - справа).
Справа розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд.
У разі надходження від суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений уповноваженою посадовою особою, але не більше ніж на 10 днів.
Про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.
Положеннями пункту 7 Порядку № 509 визначено, що справа розглядається за участю представника суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено. Справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.
За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі акта, зазначеного в пункті 3 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу (абзац 2 пункту 8 Порядку № 509).
Відповідно до абзаців 6 та 7 статті 265 Кодексу законів про працю України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі:
- недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення;
- вчинення дій, передбачених абзацом шостим цієї частини, при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в абзаці другому цієї частини, - у стократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що у позивача була реальна змога надати всі належні документи для перевірки, враховуючи, що строк надання документів був до 11.09.2018 року (включно), а інспекційне відвідування було розпочато 09.08.2018 року, оскільки позивач знав про здійснення інспекційного відвідування, але проігнорував вимогу інспектора про надання документів.
Посилання позивача на письмові пояснення директора ТОВ "Дніпро Регіон Буд" Маслюка С.В . від 10.08.2018 року, згідно яких 30.06.2018 року біля Шевченківської податкової інспекції із його автомобіля був вкрадений портфель з документами, в якому знаходились договори підряду та акти виконаних робіт до них, судом не приймаються, оскільки за об`єктивної можливості відновити документи (договори цивільно-правового характеру з фізичними особами за 2018 рік та акти виконаних робіт до них), ТОВ "Дніпро Регіон Буд" вимога щодо надання документів ані під час розгляду справи про накладення штрафу, ані під час судового розгляду не виконана, відповідних документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/ відомості з питань, які були предметом інспекційного відвідування, їх завірених об`єктом відвідування копій - договорів цивільно-правового характеру з фізичними особами за 2018 рік та акти виконаних робіт до них - ТОВ "Дніпро Регіон Буд" не надано.
Отже, у зв`язку з ненаданням ТОВ "Дніпро Регіон Буд" для ознайомлення договорів цивільно-правового характеру з фізичними особами за 2018 рік та актів виконаних робіт до них, які мають безпосереднє відношення до предмету інспекційного відвідування, зважаючи на підстави проведення перевірки - за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин, - інспекційне відвідування не було проведено та Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області складено акт про неможливість проведення інспекційного відвідування № ДН984/24/1НП від 11.09.2018 року.
Аналізуючи приписи Порядку № 295, суд вказує, що створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці не обов`язково відображається у вигляді активних дій, оскільки пунктом 16 вказаного Порядку вказано, що становить створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці: відмова у допуску до проведення відвідування (ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 11 цього Порядку).
Також, судом не приймається до уваги твердження позивача про те, що накладення штрафу на підставі акту про неможливість проведення інспекційного відвідування не передбачено Порядком № 509, оскільки обов`язок притягнення винних осіб до відповідальності за таке порушення прямо передбачений статтею 265 Кодексу законів про працю України.
При визначенні розміру штрафу відповідач керувався вимогами статті 265 Кодексу законів про працю України, а саме: вчинення дій, передбачених абзацом шостим цієї частини (недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення), при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в абзаці другому цієї частини, - у стократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.
Абзац другий передбачає відповідальність за фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків.
Враховуючи викладене вище, суд вважає, що розмір штрафу у постанові про накладення фінансової санкції в розмірі 372300 грн. відповідачем встановлено правомірно.
Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
В адміністративному судочинстві діє принцип офіційності, який полягає в активній позиції суду щодо з`ясування всіх обставин у справі. Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. У разі невиконання цього обов`язку суд витребовує названі документи та матеріали, а якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів (частина 5 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідач належними доказами підтвердив правомірність спірної постанови, наявні в матеріалах справи докази дають суду підстави для висновку про правомірність оскаржуваної постанови.
На підставі викладеного, оскільки матеріалами справи підтверджено допущення ТОВ "Дніпро Регіон Буд" порушення вимог абзацу 7 статті 265 Кодексу законів про працю України, суд приходить до висновку про правомірність застосування до ТОВ "Дніпро Регіон Буд" штрафних санкцій згідно постанови № ДН984/241НП/СПТД-ФС/589 від 02.10.2018 р., а відтак, позовна заява ТОВ "Дніпро Регіон Буд" є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.
Частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено що, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відтак, враховуючи, що суд дійшов висновку про необхідність відмовити у задоволенні позову повністю, судові витрати, сплачені позивачем, не стягується за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.
На підставі викладеного, ст.ст. 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро Регіон Буд» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Кальник