Справа № 340/855/19
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2019-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

30 травня 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/855/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Хилько Л.І., розглядаючи у порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом:

ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 )

до відповідача:

Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (; адреса: вул. Чміленка, 41, м. Кропивницький, 25006)

про визнання протиправним наказу та зміни наказу в частині формулювання підстави звільнення та дати звільнення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, в якому, з урахуванням уточнення до позовних вимог, просить суд:

- визнати протиправною відмову Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області щодо зміни формулювання причини та дати звільнення капітана поліції ОСОБА_1 , старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Олександрійського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області;

- змінити наказ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 16.11.2018 року №516 о/с в частині формулювання підстави звільнення ОСОБА_1 , вказавши замість п.7 ч.1 статті 77 (за власним бажанням) Закону України Про Національну поліції, належну причину за п.2 ч. 1 ст. 77 (через хворобу) Закону України Про Національну поліцію, та змінивши дату звільнення вказавши замість 16 листопада 2018 року належну дату 27 листопада 2018 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідною ухвалою суду від 17.05.2019 року розгляд справи у судовому засіданні призначено на 30.05.2019 року(а.с.94-95), учасники справи у відповідності до процесуальних положень Кодексу адміністративного судочинства повідомлені про дату, час та місце розгляду справи (а.с.96-106).

Від представника відповідача до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із перебуванням уповноважених представників у службовому відрядженні із наданням відповідних підтверджуючих доказів (а.с.107-112).

Представником позивача до суду подано заяву про уточнення позовних вимог (а.с.114-115).

При цьому, представником позивача подано до суду також клопотання про подальший розгляд даної справи у порядку загального позовного провадження у зв`язку із необхідністю виклику у судове засідання свідків, з метою об`єктивного розгляду справи (а.с.113).

Судом вирішено здійснити розгляд даного клопотання у порядку письмового провадження, що відображено у відповідному протоколі судового засідання від 30.05.2019 року (а.с.116).

Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (пункт 10 частини першої статті 4 КАС України).

Предметом спору в даній справі є встановлення правомірності дій Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області при винесенні наказу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 16.11.2018 року №516 о/с в частині формулювання причини та дати звільнення капітана поліції ОСОБА_1 , старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Олександрійського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.

Суд зауважує, що процесуальні приписи Кодексу адміністративного судочинства України зобов`язують суд під час розгляду справи вчинити дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до статті 9 КАС України принципами адміністративного судочинства є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

В матеріалах справи наявне клопотання відповідача про застосування наслідків пропущення строку звернення позивача до суду із даним адміністративним позовом (а.с.46-47).

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що позивач вказує, що підставами неправомірності спірних наказів, було його звільнення зі служби у період непрацездатності, під час перебування на лікарняному на стаціонарному лікуванні, тому виходячи із зазначених причин неправомірності такого наказу, та обізнаність про дату фактичного звільнення, належним слід вважати дату від якої повинен обчислюватись перебіг строку до суду для звернення з даним адміністративним позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відтак, строк звернення позивача із даним адміністративним позовом слід вважати пропущеним.

Від представника позивача до суду надійшло заперечення на клопотання про застосування наслідків пропущення строку звернення до суду (а.с.88-89).

Вирішуючи питання про застосування наслідків попуску строку звернення до суду із даним адміністративним позовом, суд виходить із наступного.

Частиною другою статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Водночас, таке право не є абсолютним: воно може бути обмежено, у тому числі, строками на звернення до суду.

Так, згідно з частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зокрема, частиною 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За змістом частини першої статті 120 Кодексу адміністративного судочинства України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

При цьому, юридичним фактом, з яким закон пов`язує початок перебігу строку на звернення до адміністративного суду є те, що особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд наголошує, що у даному випадку відсутні підстави для застосування іншого строку на звернення до адміністративного суду, ніж того, який встановлений приписами частини 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Представник відповідача стверджує, що право на звернення до суду з позовом у ОСОБА_1 виникло в 16.11.2018 року з моменту видачі спірного наказу №516 о/с від 16.11.2018 року (а.с.16,46). Доказів ознайомлення ОСОБА_1 , з даним наказом вказана копія не містить.

З наданої до суду довідки Комунального закладу «Кіровоградського обласного кардіологічного диспансеру» Департаменту охорони здоров`я від 16.11.2018 року №1169, встановлено, що ОСОБА_1 , 1977 року народження, перебував на стаціонарному лікуванні у вказаному закладі з 16.11.2018 року (а.с.12).

Водночас, виходячи з приписів статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, початок перебігу строку звернення до адміністративного суду пов`язується, з одного боку, з об`єктивним моментом, тобто порушенням суб`єктивного права, а з другого боку, із суб`єктивним моментом, коли особа, яка звертається до суду, дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо заявник доведе, що йому стало відомо про порушення свого права пізніше, перевага повинна надаватися суб`єктивному моменту.

Оскільки позовні вимоги ОСОБА_1 стосуються визнання незаконним та скасування наказу про звільнення з служби, юридичним фактом, з яким пов`язується початок перебігу процесуального строку для звернення позивача з відповідним позовом до суду, є момент винесення спірного наказу, та ознайомлення ОСОБА_1 . зі спірним наказом.

Згідно наданих до суду представником позивача додаткових доказів, судом вбачається, що позивач був звільнений в період непрацездатності та систематично хворіє, що посвідчується відповідними виписками-епікризами, довідками про тимчасову непрацездатність, актами дослідження стану здоров`я (а.с.7-14).

У свою чергу, ОСОБА_1 звернувся до суду з відповідним позовом 01 квітня 2019 року (а.с.2).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено процесуальний строк на звернення до суду з поважних причин.

За таких обставин, клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Так, у рішеннях Європейського суду з прав людини по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський суд з прав людини зазначив, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З метою захисту прав та інтересів ОСОБА_1 , суд вважає за необхідне поновити позивачеві процесуальний строк на звернення до адміністративного суду.

Ухвалою суду від 03.04.2019 року по даній справі відкрито спрощене провадження з повідомленням сторін (а.с.1).

При цьому, представником позивача подано до суду також клопотання про подальший розгляд даної справи у порядку загального позовного провадження у зв`язку із необхідністю виклику у судове засідання свідків з метою об`єктивного розгляду справи (а.с.113).

Згідно ч. 3 ст. 12 КАС України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 173 КАС України, завданням підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Враховуючи повідомлені відповідачем у відзиві на позов обставини, та необхідність виклику до суду свідків для допиту, з метою об`єктивного розгляду справи, суд дійшов висновку, що клопотання відповідача підлягає задоволенню.

Таким чином, суд вважає за належним, здійснити перехід із спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Стаття 72 КАС України визначає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст.73 КАС України).

Також, принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі зобов`язує суд вчинити всі необхідні дії для повного та всебічного з`ясування фактичних обставин справи з метою забезпечення прийняття правосудного рішення.

Так, представником позивача було подано до суду заяву про уточнення позовних вимог, на виконання процесуальних приписів Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за належним надіслати копію такої заяви відповідачеві.

Представник позивача у своєму відзиві від 02.05.2019 року просив суд допитати у судовому засіданні в якості свідків: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с.72-74).

При цьому, представником Головного управління національної поліції в Кіровоградській області було також подано до суду 10.05.2019 року клопотання про виклик свідків, а саме: начальника СКЗ Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області майора поліції ОСОБА_3 (а.с.76).

Згідно до ч. 3 ст. 77 КАС України, докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно з приписами ст. 91 КАС України, як свідок в адміністративній справі може бути викликана судом кожна особа, якій можуть бути відомі обставини, що належить з`ясувати у справі.

У відповідності до ч. 1 ст. 91 КАС України показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи (ч. 1 ст. 91 КАС України).

Відповідно до ч. 13 постанови Пленуму ВС України N 5 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» роз`яснено, що докази, які збираються або подаються сторонами (показання свідків, письмові чи речові докази), повинні стосуватися суті спору (предмета та підстав позову).

Таким чином, вирішуючи питання про виклик свідків, з огляду на предмет спору у даній справі, суд вбачає належними доказами покази ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , начальника СКЗ Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області майора поліції Ярошенка Івана Дмитровича в даній справі, оскільки вказані покази стосуються предмета доказування щодо суті спору.

Частиною 2 статті 44 КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1ст.45 КАС України).

Поряд з тим, суд звертає увагу учасників справи, що законодавчими положеннями статті 249 КАС України передбачено, що у разі невиконання вимог ухвали суду та неподання витребуваних доказів без поважних причин, посадова особа може бути притягнута до відповідальності; також судом можуть бути застосовані заходи, передбачені вказаною статтею.

Частиною 1 статті 249 КАС України, передбачено, що суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

При цьому, у разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними (ч.2 ст.249 КАС України).

Отже, виходячи із аналізу вказаних законодавчих положень, суд під час розгляду справи, має право застосувати до учасників судового процесу заходи превентивного характеру, як засіб судового контролю за виконанням вимог суду, у разі порушення учасниками справи процесуальних обов`язків визначених положеннями статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України.

З урахуванням вказаного, суд вважає за потрібним попередити учасників справи про можливість застосування судом заходів, передбачених статтею 249 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі невиконання вимог ухвали суду.

Згідно з частинами другою, третьою статті 14 КАС України постанови та ухвали суду в адміністративних справах, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання на всій території України. Невиконання судових рішень тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Керуючись ст. ст. 3, 4, 44, 45, 47, 77, 91, 160-161, 171-173, 248, 256, 260-263, 295 КАС України суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області про застосування наслідків пропущення строків звернення до суду з даним адміністративним позовом та залишення позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправним наказу та зобов`язання вчинити дії без руху відмовити.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправним наказу та зобов`язання вчинити дії з даним адміністративним позовом.

Поновити ОСОБА_1 строк на звернення з даним адміністративним позовом до суду до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправним наказу та зобов`язання вчинити дії.

Клопотання представника ОСОБА_1 про перехід із спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження у справі №340/855/19 задовольнити.

Перейти до розгляду справи №340/855/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправним наказу та зміни наказу в частині формулювання підстави звільнення та дати звільнення, за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 20 червня 2019 року о 10:00 год., яке відбудеться у приміщенні Кіровоградського окружного адміністративного суду (адреса: 25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 40, 7 поверх, зал судового засідання №4).

Справа розглядатиметься суддею Хилько Л.І. одноособово.

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області:

- надати суду для огляду у судовому засіданні оригінал особової справи ОСОБА_1 (із послідуючим поверненням);

- з огляду на відомості особової справи надати письмові пояснення в частині направлення на МСЕК ОСОБА_1 після звільнення із зазначенням нормативно-правових актів, які регламентують порядок такого направлення з отриманням відповідного висновку.

Клопотання про виклик свідків - задовольнити.

Викликати у судове засідання для допиту в якості свідків: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ,28000), начальника СКЗ Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області майора поліції ОСОБА_4 Івана Дмитровича (вул. 6-го Грудня, 49, м. Олександрія, Кіровоградська АДРЕСА_3 28000).

Роз`яснити, що свідок зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом і дати правдиві показання про відомі йому обставини. Попередити свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Роз`яснити учасникам справи та особам, у яких знаходяться докази, їх обов`язок добросовісного користування належними їм процесуальними правами та неухильним виконанням процесуальних обов`язків, передбачених положеннями ст.ст. 44-47 КАС України.

Попередити учасників справи та осіб, у яких знаходяться докази, про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, зокрема накладення штрафу в сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ст.149 КАС України) та винесення окремої ухвали (ст. 249 КАС України) у разі невиконання вимог ухвали суду.

Інформацію щодо стану розгляду даної справи сторони можуть отримати в мережі Інтернет за мережевим шляхом: http://adm.kr.court.gov.ua/sud1170/.

Копію ухвали суду направити учасникам справи та свідкам. Відповідачу також надіслати копію заяви про уточнення позовних вимог.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України та окремому оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду. У разі подання апеляційної скарг на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд апеляційної інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню (ч. 3 ст. 293 КАС України).

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько