Справа № 826/19676/16
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2019-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Чаку Є.В.

При секретарі: Марчук О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Громадської організації "Мрія життя" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 січня 2019 року у справі за адміністративним позовом Громадської організації "Мрія життя" до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Громадська організація "Мрія життя" звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просила скасувати рішення І сесії VIII скликання Київської міської ради № 522/522 від 30 червня 2016 року «Про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок Громадській організації «Мрія життя» на шосе Набережному у Печерському районі м. Києва для створення озелененої території загального користування».

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 січня 2019 року даний адміністративний позов - залишено без задоволення.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд виходив з того, оскаржуване рішення Київської міської ради «Про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок громадській організації «Мрія життя» на шосе Набережному у Печерському районі м. Києва для створення озелененої території загального користування» є законним та правомірним, оскільки місце розташування такої земельної ділянки не відповідає Генеральному плану міста Києва, затвердженому рішенням Київської міської ради від 28 березня 2002 року № 370/1804.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позов.

На думку позивача, рішення Київської міської ради № 522/522 від 30 червня 2016 року «Про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок Громадській організації «Мрія життя» на шосе Набережному у Печерському районі м. Києва для створення озелененої території загального користування» перешкоджає Громадській організації «Мрія життя» в її реалізації права «мовчазної згоди» у відповідності до абз.3 ч.3 статті 123 Земельного кодексу України, а саме - в можливості розроблення проекту землеустрою, його погодження та затвердження, а також укладання договору оренди земельної ділянки.

Розглянувши матеріали справи та вказану апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, Громадська організація «Мрія життя» звернулась із клопотанням до Київської міської ради про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою на шосе Набережному у Печерському районі м. Києва орієнтовними площами: 0,46 га; 0,04 га; 0,05 га; 0,03 га; 0,03 га; 0,07 га; 0,02 га; 0,08 га (земельні ділянки комунальної власності територіальної громади міста Києва) в оренду на 15 років для створення озелененої території загального користування (реєстраційний номер справи-клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою К-25421).

Не отримавши дозволу на розроблення документації із землеустрою або мотивовану відмову у його наданні від Київської міської ради, у передбачений законом строк, 1 місяць, Організація з дотриманням термінів та процедури, замовила розроблення документації із землеустрою та уклала договір на виконання робіт від 02 листопада 2015 року, про що і повідомила Київську міську раду листом вих. № 4 від 05 листопада 2015 року.

Рішенням І сесії VIII скликання Київської міської ради № 522/522 від 30 червня 2016 року «Про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок Громадській організації «Мрія життя» на шосе Набережному у Печерському районі м. Києва для створення озелененої території загального користування» Громадській організації «Мрія життя» відмовлено у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок на шосе Набережному у Печерському районі м. Києва орієнтовними площами: 0,46 га; 0,04 га; 0,05 га; 0,03 га; 0,03 га; 0,07 га; 0,02 га; 0,08 га (земельні ділянки комунальної власності територіальної громади міста Києва) в оренду на 15 років для створення озелененої території загального користування (справа К-25421) у зв`язку з тим, що місце розташування земельної ділянки не відповідає Генеральному плану міста Києва, затвердженому рішенням Київської міської ради від 28 березня 2002 року № 370/1804. Зокрема, згідно з наданими до клопотання графічними матеріалами земельна ділянка розміщена на проїжджій частині Набережного шосе (територія вулиць і доріг).

Не погоджуючись з такими діями та рішеннями відповідача та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно статті 3 Земельного кодексу України земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Розпорядження землями комунальної власності м. Києва, в тому числі надання земельних ділянок у власність чи у користування, у відповідності до статті 9 Земельного кодексу України, Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності» відноситься до виключних повноважень Київської міської ради як колегіального органу.

Згідно п. 34 ч.1 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» вирішення відповідно до Закону питань регулювання земельних відносин є виключною компетенцією пленарних засідань сільських, селищних міських рад.

Пунктом 2 статті 22 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» визначено, що Київська міська рада має право визначати особливості землекористування в місті Києві.

Відповідно до статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Київська міська рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Відповідно до норм статті 118 Земельного кодексу України, громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб`єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки погоджується в порядку, встановленому статтею 1861 цього Кодексу.

Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

Як встановлено судом першої інстанції, клопотання позивача від 11 вересня 2015 року подане до Київської міської ради згідно положень Земельного кодексу України та Закону України «Про землеустрій».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», генеральний план населеного пункту - містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту.

Згідно п. 5, 6 Тимчасового порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві, затвердженого Рішенням КМР від 28 лютого 2013 року № 63/9120, зацікавлена особа, яка має намір одержати земельну ділянку в користування або у власність, звертається до Київської міської ради через приймальню Київради з земельних питань (крім випадків, встановлених цим Порядком для громадян, які подають клопотання про передачу земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), ведення садівництва, індивідуального дачного та гаражного будівництва або про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою з метою одержання земельних ділянок для зазначених цілей в оренду) із клопотанням про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою. За результатами опрацювання клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою Департамент земельних ресурсів протягом семи робочих днів з дня його отримання готує проект дозволу Київської міської ради на розроблення документації із землеустрою або проект відмови у наданні такого дозволу згідно із затвердженою рішенням Київської міської ради формою та проект відповідного висновку постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури і землекористування, які передаються на розгляд цієї комісії приймальнею Київради з земельних питань через секретаріат Київської міської ради. Підставами для відмови у наданні дозволу на розроблення документації із землеустрою можуть бути невідповідність ініціативи щодо розташування земельної ділянки вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, а також Генеральному плану міста Києва, іншій містобудівній документації, схемам землеустрою і техніко-економічним обґрунтуванням використання та охорони земель міста Києва, проектам землеустрою щодо впорядкування території міста Києва, затвердженим у встановленому законодавством порядку; подання зацікавленою особою неповного складу пакета документів, необхідних для одержання дозволу на розроблення документації із землеустрою - у разі якщо зацікавлена особа не усунула недоліки, виявлені Департаментом земельних ресурсів відповідно до частини п`ятої статті 5 цього Порядку; виявлення в документах, поданих зацікавленою особою, недостовірних відомостей та інші підстави, встановлені законом.

На виконання зазначених вимог законодавства після отримання відповідного клопотання позивача про надання дозволу на розробку проекту землеустрою, Департаментом підготовлено проект рішення про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою, який листом було скеровано на розгляд Київської міської ради.

Відповідно до ч.2,3 статті 123 Земельного кодексу України, особа, зацікавлена в одержанні у користування земельної ділянки із земель державної або комунальної власності за проектом землеустрою щодо її відведення, звертається з клопотанням про надання дозволу на його розробку до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, які відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, передають у власність або користування такі земельні ділянки. У клопотанні зазначаються орієнтовний розмір земельної ділянки та її цільове призначення. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування та розмір земельної ділянки, письмова згода землекористувача, засвідчена нотаріально (у разі вилучення земельної ділянки). Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у користування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування в межах їх повноважень у місячний строк розглядає клопотання і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні.

Таким чином, Земельним кодексом України встановлено обов`язок органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування розглянути клопотання про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою у місячний строк і надати дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надати мотивовану відмову у його наданні.

При цьому, підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Так, підставою для прийняття оскаржуваного рішення Київської міської ради від 30 червня 2016 року № 522/522 «Про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту» стало місце розташування земельної ділянки, яка не відповідає Генеральному плану міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28 березня 2002 року № 370/1804, оскільки відповідно до графічних матеріалів земельна ділянка розміщена на проїжджій частині Набережного шосе (територія вулиць і доріг).

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо того, що наразі відсутні правові підстави для скасування даного рішення.

Щодо твердження позивача про порушення відповідачем встановленого законом строку на розроблення проекту або рішення про відмову та право позивача на провадження певних дій за «принципом мовчазної згоди», то слід зазначити таке.

Згідно абз. 1 пп. 13 п. 6 Порядку у разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Київською міською радою не надано дозволу на розроблення документації із землеустрою або мотивованої відмови у його наданні, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 5 цього Порядку, то зацікавлена особа у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право, якщо інше не встановлено законодавством, замовити розроблення документації із землеустрою без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Київську міську раду через приймальню Київради з земельних питань у місячний строк з дня укладання договору з розробником документації із землеустрою. До письмового повідомлення, в якому зазначається реєстраційний номер справи-клопотання, додається засвідчена зацікавленою особою або розробником документації із землеустрою копія договору на виконання робіт із землеустрою щодо розроблення відповідної документації із землеустрою.

Департаментом за результатами розгляду листа-повідомлення позивача про початок організаційних робіт по відведенню земельної ділянки на Набережному шосе у Печерському районі міста Києва листом від 23 листопада 2015 року № 3 було повідомлено про неможливість підготувати завдання на проектування з межами та конфігурацією земельних ділянок, визначених в графічній частині клопотання, оскільки було підготовлено проект відмови у наданні дозволу на розроблення документації із землеустрою у зв`язку з тим, що місце розташування земельної ділянки не відповідає Генеральному плану міста Києва.

Між тим, з аналізу наведеної норми вбачається, що у разі нездійснення певних дій суб`єктом владних повноважень, законодавець запровадив «принцип мовчазної згоди», згідно якого зацікавлена особа, у разі недодержання суб`єктом владних повноважень свого обов`язку, має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово зобов`язана повідомити суб`єкта владних повноважень та надати договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

При цьому, суб`єкт владних повноважень не тільки зобов`язаний додержатись терміну розгляду клопотання, а також, у випадку відмови, обґрунтувати таку відмову.

Таким чином, як вірно було визначено судом першої інстанції, у зв`язку з тим, що у встановлений законом строк документ на розроблення проекту або рішення про відмову у його видачі відповідачем не видано та не направлено, то позивач набув право на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності без отримання відповідного документа відповідно до «принципу мовчазної згоди».

Однак «принцип мовчазної згоди» не означає, що таке право є абсолютним і набувається безстроково.

Тому позивач мав право на провадження певних дій без отримання відповідного документа згідно «принципу мовчазної згоди» лише до моменту набрання чинності рішення відповідача про відмову у наданні документів на розроблення проекту. З цього моменту відсутні підстави стверджувати про існування будь-якої згоди зі сторони відповідача.

Також слід зазначити, що порушення відповідачем строку розгляду клопотання позивача не може розумітися як обставина, що автоматично спричиняє нечинність чи недійсність прийнятого за результатами його розгляду рішення КМР, оскільки правова норма, яка б на це прямо і недвозначно вказувала, відсутня.

Таким чином, колегія суддів вважає даний адміністративний позов необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. Відповідно, необґрунтованим є висновок апелянта про необхідність задоволення даного адміністративного позову.

Приймаючи до уваги те, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, висновки суду доводами апелянта не спростовані, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для задоволення апеляційної скарги.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Громадської організації "Мрія життя" - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 січня 2019 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Є.І. Мєзєнцев

Є.В. Чаку