Справа № 489/7252/18
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2019-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2019 р.м.ОдесаСправа № 489/7252/18
Головуючий в 1 інстанції: Чаус Л.В.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,

суддів: Бойка А.В., Осіпова Ю.В.,

при секретарі Жигайлової О.Е.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 02 квітня 2019 року, ухвалене у відкритому судовому засіданні у м.Очакові у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови,

ВСТАНОВИЛА:

У січні 2019 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача та просив визнати протиправною та скасувати постанову № 95 від 24 жовтня 2018 року по справі про адміністративне правопорушення, винесену Головним інспектором будівельного нагляду Інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 грн.

В обгрутування позову зазначається, що оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню, оскільки її було винесено з порушенням вимог діючого законодавства щодо порядку притягнення до адміністративної відповідальності, за відсутності доказів ознайомлення особи з правами та обов`язками при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, доказів повідомлення його про перевірку та отримання попереднього припису, та доказів на підтвердження факту проведення позапланової перевірки із безпосереднім виїздом на об`єкт.

Рішенням Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 02 квітня 2019 року позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Доводами апеляційної скарги зазначено, що з рішенням суду не погоджуєтсья в повній мірі та зазначає, що постанова №95 від 24.10.2018 року винесена у відповідності до норм діючого законодавства.

Відзив на апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області позивач до суду апеляційної інстанції не надали.

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України, в судове засідання не з`явились, враховуючи що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.

Згідно ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що 10 жовтня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ Денежком Ю.Л. складено акт про те, що ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт «Реконструкція житлового будинку» по вул. Хетагурова Кости, 40-А в м.Очакові для проведення позапланової перевірки.

Також, 10.10.2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ Денежком Ю.Л. складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП відносно ОСОБА_1 за недопущення посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва для проведення позапланової перевірки та за ненадання відповідних документів, пояснень, довідок, відомостей та інших матеріалів з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Також зазначено, що ОСОБА_1 попередньо направлявся припис від 10 серпня 2018 року про усунення порушень.

24.10.2018 року відповідачем винесено постанову № 95 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 грн. 00 коп. При цьому, в постанові зазначено, що останній не допустив у період з 05 по 10 жовтня 2018 року на об`єкт будівництва «Реконструкція житлового будинку» по вул. Хетагурова Кости, 40-А в м. Очакові Миколаївської області посадову особу органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення позапланової перевірки об`єкту та не надав відповідні документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушив п. 1 ч. 3 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п.1 п. 11 абз. 2,5 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем порушено порядок розгляду справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, а саме акт та протокол про адміністративне правопорушення складено у відсутності самого ОСОБА_1 та без участі будь-яких інших осіб, зокрема, свідків, маються відмітки про те, що ОСОБА_1 не прибув на момент оформлення протоколу та акту. Докази того, що позивачеві було вручено припис та він повідомлявся про час проведення вказаної перевірки відповідачем не надано. Крім того суд зазначив, що в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що перевірку розпочато 05 жовтня 2018 року, хоча акт та протокол складено 10 жовтня 2018 року. Оскаржувана постанова винесена без участі позивача та відсутні докази його належного повідомлення про час та місце розгляду справи.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, та вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 року державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частиною 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 № 553 (Порядок № 553).

Згідно з п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства

Відповідно до пункту 16 Порядку № 533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п. 17 Порядку № 533).

Відповідно до п.п. 1 - 2 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється шляхом проведення планових та позапланових перевірок за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно п. 9 Порядку слідує, що посадові особі відповідача вправі приступити до проведення позапланової перевірки лише у разі пред`явлення направлення для проведення позапланової перевірки, при цьому, така перевірка повинна здійснюватись у присутності суб`єктів містобудування або їх представників.

Вказаній нормі кореспондує п. 14 Порядку згідно якого суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 13 Порядку, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судова колегія суду апеляційної інстанції звертає увагу, що згідно пункту 4 Постанови КМУ №224 підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою управління за результатами перевірки. Разом з протоколом складається припис. Припис складається у двох примірниках. Перший примірник припису вручається під розписку керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування. Другий примірник залишається в матеріалах справи.

Відповідно до п. 1 згаданого порядку, визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно з п.6 цього порядку, питання про накладення штрафу розглядається в 15-денннй строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб`єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб.

Так, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол про адміністративне правопорушення.

Такий протокол за формою та змістом повинен виповідати вимогам ст. 256 КУпАП. Згідно зі ст. 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У ст. 280 КУпАП України визначено, шо орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідаїьносгі, чи є обставини, шо пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, шо мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення: нормативний акт. який передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Матеріалами справи встановлено, що відповідно до змісту оскаржуваної постанови ОСОБА_1 не допустив у період з 05 по 10 жовтня 2018 року на об`єкт будівництва «Реконструкція житлового будинку» по вул. Хетагурова Кости, 40-А в м. Очакові Миколаївської області посадову особу органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення позапланової перевірки об`єкту та не надав відповідні документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушив п. 1 ч. 3 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п.1 п. 11 абз. 2,5 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у зв`язку із чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, за що на нього і накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Слід звернути увагу, що судом першої інстанції було зазначено, що під час проведення позапланової перевірки позивач не був присутнім, і відомості про належне повідомлення його про час та місце розгляду справи також відсутні, та відсутні докази отримання припису, що вказує на порушення його прав.

Колегія суддів погоджується з позицією апелянта, про те що про проведення позапланової перевірки не передбачено обов`язку повідомляти суб`єкта містобудування є правильною, однак суд апеляційної інстанції зазначає, що адміністративний протокол складено без повідомлення ОСОБА_1 та розглянуто справу про притягення до адміністративної відповідальності без повідомлення позивача.

В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що повідомлення направили 22.08.2018 року та отримано 28.08.2018 року, однак відповідних доказів до суду не надано.

Таким чинном, колегія суддів зазначає, що ОСОБА_1 , який притягається до адміністративної відповідальності, не мав можливості знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження, у відповідності до ч.1 ст.268 КУпАП.

Виходячи з викладеного судом встановлено, що оскаржувана постанова № 95 від 24 жовтня 2018 року була прийнята відповідачем без присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та, крім того, суд звертає увагу, що у відповідача були відсутні дані про своєчасне його сповіщення про місце і час розгляду справи.

Отже під час апеляційного розгляду справи, колегією суддів встановлено, що сповіщення позивача про розгляд протоколу та 10.10.2018 року та прийняття постанови 24.10.2018 року в матеріалах справи відсутні, таким чином позивач не був належним чином повідомлен про розгляд справи відносно нього.

Таким чинном, висновок суду щодо скасування постанови № 95 від 24 жовтня 2018 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.188-42 КУпАП України є обґрунтованим.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області - залишити без задоволення.

Рішення Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 02 квітня 2019 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: А.В. Бойко

Суддя: Ю.В. Осіпов