Справа № 205/9089/2018(2а/205/37/2019)
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2019-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

17 травня 2019 року м. Дніпросправа № 205/9089/2018(2а/205/37/2019)

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Чумак С.Ю., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 20.03.2019 у справі №205/9089/2018(2а/205/37/2019) за позовом ОСОБА_1 до Інспектора роти 3 батальйону 4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Кротова Івана Вікторовича про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в:

Рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 березня 2019 року позов задоволений.

Не погодившись з таким судовим рішенням, Департамент патрульної поліції Національної поліції України подав апеляційну скаргу.

Разом з апеляційною скаргою подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому зазначає, що повний текст судового рішення отриманий 23.04.2019 року, розгляд справи проведено без участі відповідача на підставі відповідних клопотань, тому ознайомитись зі змістом оскарженого рішення суду останній мав можливість лише після отримання ним копії такого рішення; у поясненнях на позов УПП в Дніпропетровській області просило своєчасно направити судове рішення у справі, а супровідний лист, разом з яким надіслане оскаржене рішення датований 17.04.2019 року. При цьому, посилається, зокрема, на постанову Верховного Суду від 20.06.2018 року у справі № 392/1373/16-а.

Вивченням апеляційної скарги встановлено, що вона підлягає залишенню без руху за наступними підставами.

Позивачем оскаржується постанова про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 178 КУпАП.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Отже, вказаною нормою встановлено спеціальний порядок оскарження судових рішень у вказаних справах.

При цьому норми статті 295 КАС України, які передбачають можливість поновлення строку на апеляційне оскарження враховуючи дату отримання судового рішення, регулюють загальний порядок апеляційного оскарження судових рішень, а не питання обчислення строків на апеляційне оскарження у термінових справах. КАС України не містить норми щодо розповсюдження приписів статті 295 на термінові справи.

Такі правила встановлені законодавцем, враховуючи визначення цієї категорії справ як термінових, тобто таких, які підлягають розгляду у найкоротший термін. У зв`язку з цим за приписами статті 271 КАС України у термінових справах одразу проголошується повне судове рішення, копія якого невідкладно видається учасникам справи або надсилається їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.

Про розгляд справи 20 березня 2019 року о 14:00 год. відповідач був повідомлений вчасно та належним чином. (а.с. 37)

З огляду на вказане учасники процесу, реалізуючи свої процесуальні права повинні вимагати у суду видачі повного судового рішення невідкладно після його проголошення, оскільки строк на апеляційне оскарження обчислюється саме з цієї дати. Проте відповідач, знаючи про скорочені строки оскарження судових рішень у термінових справах, чекав на отримання рішення суду більше місяця, не приймаючи жодних заходів чи дій для його своєчасного отримання, що розцінюється судом як неналежна процесуальна поведінка, яка не сприяє терміновому розгляду цієї категорії справ.

Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області до суду першої інстанції були подані пояснення, у вимогах якого останній просив розглянути справу без його участі та своєчасно направити судове рішення на його адресу (а.с. 33-36), що спростовує посилання апелянта на те, що оскільки розгляд справи проведено без участі відповідача на підставі відповідних клопотань, тому ознайомитись зі змістом оскарженого рішення суду останній мав можливість лише після отримання ним копії такого рішення. Разом з тим, подання цих пояснень ще раз підтверджує, що відповідач та апелянт були обізнані про час та місце розгляду справи і у випадку зацікавленості у своєчасному оскарженні судового рішення не мали перешкод для отримання останнього безпосередньо в суді, не чекаючи на поштове відправлення.

Відправлене судом рекомендованим листом рішення від 20.03.2018 року зареєстроване УПП в Дніпропетровській області 26 квітня 2019 року.

Отже, враховуючи, що норми ст. 286 КАС України є спеціальними відносно ст. 295 КАС України, тому строк на апеляційне оскарження судового рішення становить десять днів з моменту його проголошення, тобто з 20 березня 2019 року, у зв`язку з чим останнім днем строку апеляційного оскарження в даному випадку було 1 квітня 2019 року, тоді як апеляційна скарга подана до суду першої інстанції лише 6 травня 2019 року, тобто поза межами строку встановленого ст. 286 КАС України.

Підсумовуючи викладене, апеляційний суд зазначає, що відлік строку на апеляційне оскарження з дати отримання особою рішення суду для термінових справ нормами КАС України не передбачений. Іншого правила ніж обчислення строку апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення, КАС України не містить, а тому строк на апеляційне оскарження апелянтом пропущений.

За таких підстав, враховуючи те, що обчислення строку апеляційного оскарження обчислюється з моменту проголошення судового рішення, посилання апелянта на те, що поясненнях на позов УПП в Дніпропетровській області просило своєчасно направити судове рішення у справі, а супровідний лист, разом з яким надіслане оскаржене рішення датований 17.04.2019 року судом апеляційної інстанції не приймається.

Враховуючи, що скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження, а наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не є такими, що не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними.

Посилання апелянта на постанову Верховного Суду від 20.06.2018 року у справі № 392/1373/16-а є безпідставними, оскільки постанова суду першої інстанції у справі, що переглядалась Верховним Судом, ухвалена 12 грудня 2016 року, тобто за дії КАСУ в редакції до 15.12.2017 року, коли діяли інші норми та правила апеляційного оскарження, ніж ті, які є чинними під час розгляду цієї справи.

Крім цього, відповідно до частини першої статті 55 КАС України, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно ч. 3 ст. 55 КАС України, юридична особа, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

Частиною третьою ст. 59 КАС України встановлено, що довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Частиною шостою ст. 59 КАС України передбачено, що оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Згідно з ч. 8 ст. 59 КАС України у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідності заяви, скарги, клопотання.

Апеляційну скаргу у справі № 205/9089/2018(2а/205/37/2019) від імені Департаменту патрульної поліції Національної поліції України підписано інспектором взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_2

До апеляційної скарги додано копію довіреності від 04.01.2019 року, виданої начальником Департаменту патрульної поліції на представництво ОСОБА_4 інтересів відповідача зі строком дії до 31.12.2019 року, яка засвідчена ОСОБА_4

Відповідно до підпункту 1 пункту 10 Розділу ІІ Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 1000/5 від 18 червня 2015 р. та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 22 червня 2015 р. за № 736/27181, порядок виготовлення, засвідчення та видавання копій документів визначається інструкцією з діловодства установи.

Отже, право особи чи відповідного підрозділу відповідача на засвідчення копії довіреності повинно бути визначено саме інструкцією з діловодства, а не цією ж довіреністю.

З доданої до апеляційної скарги копії довіреності вбачається, що у ній зазначено право підписувати (завіряти), подавати та отримувати будь-які документи та копії документів, проте апелянтом не додано до апеляційної скарги доказів, кому згідно з інструкцією з діловодства Департаменту патрульної поліції Національної поліції України надано право засвідчувати копії документів. У зв`язку з цим суд апеляційної інстанції на цьому етапі позбавлений можливості зробити висновок щодо належності повноважень представника на підписання апеляційної скарги за наданою копією довіреності.

Отже, суд вважає необхідним апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України залишити без руху до надання апелянтом доказів повноважень представника на засвідчення копій документів, згідно з інструкцією з діловодства Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України з урахуванням приписів частини 4 статті 286 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених Кодексом адміністративного судочинства України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та встановити апелянту десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, шляхом подання заяви про поновлення строку, в якій вказати інші підстави для поновлення строку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 286, 295, 298, 325, 328 КАС України,

у х в а л и в:

Наведені Департаментом патрульної поліції Національної поліції України підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнати неповажними.

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 20.03.2019 у справі №205/9089/2018(2а/205/37/2019) залишити без руху та надати десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення вищезазначених недоліків.

Ухвала набирає чинності з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.Ю. Чумак