Справа № 520/2246/19
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2019-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

21 травня 2019 р. № 520/2246/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Сагайдака В.В.,

за участі: секретаря судового засідання - Югова С.А.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 .,

представника відповідача - Синюшка С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом та, з урахуванням уточнень від 14.05.2019 р., просить суд:

визнати противоправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківської області №66 від 29.01.2019 року про звільнення ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 42 о/с від 05.02.2019 року про звільнення ОСОБА_1 ;

поновити ОСОБА_1 в посаді оперуповноваженого ВКП Холодногірського ВП Головного управління Національної поліції в Харківській області;

зобов`язати ГУНП в Харківської області нарахувати та виплатити усі види грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, визначені на день звільнення.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що накази Головного управління Національної поліції в Харківської області №66 від 29.01.2019 року та №42 о/с від 05.02.2019 року є незаконними та підлягають скасуванню, а позивач поновленню на займаній посаді.

Позивач та представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти позову, просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на обставини, наведені у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебував на посаді оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Холодногірського ВП з 23.02.2018 р.

До сектору кадрового забезпечення Холодногірського ВП 29.12.2018 р. надійшов рапорт заступника начальника ВКП Холодногірського ВП майора поліції Бойка О.П. про те, що 29.12.2018 року о 09.00 проводилася оперативна нарада за участю працівників відділу кримінальної поліції Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області, на яку із запізненням на 20 хвилин прибув оперуповноважений ВКП лейтенант поліції ОСОБА_1 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння. Оперуповноваженому ВКП Холодногірського ВП лейтенанту поліції ОСОБА_1 запропоновано пройти медичний огляд на стан алкогольного сп`яніння, однак ОСОБА_1 категорично відмовився, без пояснень вийшов з актового залу та залишив відділ поліції. Протягом робочого часу 29.12.2018 року на службу не з`явився, на телефонні дзвінки не відповідав (а.с.40).

У зв`язку з відмовою від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння складено акт від 29.12.2018 р.(а.с.50).

Наказом №266 від 29.12.2018 р. призначено службове розслідування за викладеним фактом відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області(а.с.38-39).

За результатами проведеного розслідування складено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни лейтенантом поліції ОСОБА_1 від 23.01.2019 р.(а.с.32-37).

Згідно змісту висновку від 23.01.2019 р. за порушення службової дисципліни, що виразилось у систематичних допущеннях порушень службової дисципліни, тобто допущеннях запізнень на роботу, не виконання вимог безпосереднього керівника, порушенні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію» та вимог п.п. 1, 7, 8 п. 1 розділу II наказу МВС України від 09.11.2016 року №1179 слід застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції до лейтенанта поліції ОСОБА_1, оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області.

Наказом від 29.01.2019 р. №66 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у систематичних допущеннях порушень службової дисципліни, тобто допущення запізнень на роботу, не виконання вимог безпосереднього керівника, порушення вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію» та вимог п.п. 1, 7, 8 п. розділу II наказу МВС України від 09.11.2016 року №1179, оперуповноваженого ВКП Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції (а.с.9).

На підставі наказу №66 начальником управління прийнято наказ від 05.02.2019 р. №42 о/с, яким згідно з Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0130125) оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Холодногірського відділу поліції ГУНП в Харківській області звільнено зі служби в поліції(а.с.96).

Не погоджуючись з вказаним наказом позивач звернувся до суду з даним позовом.

Згідно з статтею 43 Конституції України громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 19 КАС України спори з приводу проходження публічної служби віднесено до юрисдикції адміністративних судів. Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень і є одним із різновидів публічної служби. Отже, цей спір належить до юрисдикції адміністративних судів.

Частиною 5 ст. 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд зазначає, що оскаржувані у даній справі накази отримані позивачем 05.02.2019 р.(а.с.97). До суду позивач звернувся 05.03.2019 р.(а.с.13), відтак строк звернення до суду позивачем не пропущено.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію".

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для звільнення позивача визначено п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», згідно якого поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Приписами ч. 1, 2, 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Відповідно до ст.11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч.1 ст.12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 13 вказаного вище Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.

Надаючи правову оцінку доводам позивача стосовно протиправності прийняття наказів, суд враховує наступне.

Під час розгляду справи в суді, встановлено, що 29.12.2018 надійшов рапорт заступника начальника відділу кримінальної поліції Холодногірського ВП майора поліції Бойка О.П. про те, що 29.12.2018 року о 09:00 годині, у актовій залі відбувалася оперативна нарада за участю працівників відділу кримінальної поліції Холодногірського ВП ГУНГІ в Харківській області на яку о 09:20, тобто із запізненням на 20 хвилин, прибув оперуповноважений відділу кримінальної поліції Холодногірського ВП лейтенант поліції ОСОБА_1 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння про що свідчить запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови, виражене тремтіння пальців рук, червоне обличчя та мав поведінку, яка не відповідала обстановці.

Оперуповноваженому ВКП Холодногірського ВП лейтенанту поліції ОСОБА_1 запропоновано пройти медичний огляд на стан алкогольного сп`яніння, однак ОСОБА_1 відмовився, без пояснень вийшов з актового залу та залишив відділ поліції. Протягом робочого часу 29.12.2018 року на службу не з`явився, на телефонні дзвінки не відповідав.

У зв`язку з чим, складено акт вн. №2435/119-64/01/12- 2018 від 29.12.2018 (а.с.50), який засвідчили майор поліції Бойко О.П., заступник начальника ВКП, майор поліції Дзюбенко А.М., старший оперуповноважений ВКП та майор поліції ОСОБА_5 ., начальник СКЗ Холодногірського ВП.

Згідно письмових пояснень (а.с. 42-43, 47), що отримані посадовими особами під час проведення службового розслідування від працівників управління, 29.12.2018 року о 09:00 у актовому залі Холодногірського відділу поліції проводилася оперативна нарада з працівниками відділу кримінальної поліції Холодногірського ВП, на яку оперуповноважений ВКП Холодногірського ВП лейтенант поліції ОСОБА_1 прибув із запізненням на 20 хвилин, мав неохайний зовнішній вигляд та різкий запах алкоголю з роту, поводив себе агресивно та за зовнішніми ознаками перебував у стані алкогольного сп`яніння. Майор поліції Бойко О.П., заступник начальника ВКП запропонував лейтенанту поліції ОСОБА_1 пройти медичний огляд на стан алкогольного сп`яніння, але останній без пояснень вийшов з актової зали та покинув відділ поліції. Також, капітан поліції ОСОБА_6 пояснює, що лейтенант поліції ОСОБА_1 неодноразово допускав порушення дисципліни, а саме систематичне запізнення на роботу, на зауваження з боку керівництва та колег не реагує, поводить себе неадекватно, висловлює неповагу до колег.

Згідно змісту рапорту від 30.12.2018 року відповідно до графіку чергувань Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області на грудень 2018 року, який затверджений начальником Холодногірського ВП від 29.11.2018 року оперуповноважений ВКП Холодногірського ВП лейтенант поліції ОСОБА_1 повинен був заступити на чергування в якості поліцейського першого посту Холодногірського відділу поліції, але останній на чергування не прибув, був відсутній на службі упродовж усього робочого дня. Про причини своєї відсутності керівництву не повідомив(а.с.69).

В ході проведення службового розслідування надійшов рапорт заступника начальника відділу кримінальної поліції Xолодногірського ВП майора поліції Бойка О.П. про те, що оперуповноважений ВКП Холодногірського ВП лейтенант поліції ОСОБА_1 відсутній на службі упродовж з 29.12.2018 до 08.01.2019, на телефонні дзвінки за номерами , ), які надані ним керівництву ВП та вказані у схемі оповіщення, не відповідає(а.с.70).

Під час розгляду справи встановлено, що 11 січня 2019 року лейтенант поліції ОСОБА_1 прибув на службу та надав листки непрацездатності видані Харківським некомерційним підприємством «Міська лікарня № 3» Харківської міської ради: серія АДП № 552779 відповідно якого ОСОБА_1 перебував на амбулаторному лікуванні з 29.12.2018 до 07.01.2019 з діагнозом - загальне захворювання; серія НОМЕР_2 552890 відповідно якого ОСОБА_1 перебував на амбулаторному лікуванні з 08.01.2019 до 10.01.2019 з діагнозом - загальне захворювання(а.с.72-73).

В судовому засіданні ОСОБА_1 надав пояснення, що він 28.12.2018 року відчував ознаки хвороби, але прийняв рішення взяти участь у корпоративі, де в невеликій кількості вживав алкогольні напої, і приблизно в 23 годині пішов додому. Про власну хворобу він керівництву не повідомив. 29.12.2018 року він прийшов на роботу і знаходився в тверезому стані, проте через хворобу відчував себе погано, що було прийнято його колегами як стан сп`яніння. Після того, як було виявлено факт сп`яніння, йому було запропоновано пройти медичний огляд на стан алкогольного сп`яніння. Але він пішов до лікарні, де йому було відкрито листок непрацездатності, медичний огляд він не пройшов, та не надав суду пояснень причини відмови від проходження медичного огляду на алкогольне сп`яніння.

Знаходження ОСОБА_1 на робочому місці у стані алкогольного сп`яніння підтверджують копії пояснень, які були прийняті до уваги під час проведення службового розслідування та підставою для прийняття рішення, а саме пояснення ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11. Доказів зворотного судом не встановлено.

З метою отримання від позивача письмових пояснень та ознайомлення з наказом №266 «Про призначення службового розслідування», останнього 14.01.2019 р. запрошено до каб. №7 Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області, проте, надати пояснення та ознайомитись з наказом ОСОБА_1 відмовився, у зв`язку з чим складені акти від 14.01.2019 р.(а.с.51-52).

Таким чином, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став саме дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у порушенні ним службової дисципліни, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Подібні випадки негативно впливають на імідж як поліції, так і органів державної влади загалом, підривають віру громадян у спроможність поліції на високому професійному рівні здійснювати покладені на неї завдання з охорони громадського порядку та боротьби зі злочинністю.

Національна поліція є центральним органом виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку, то беззаперечним є той факт, що на працівників поліції покладається підвищена відповідальність.

Вступаючи на службу в поліцію, поліцейський урочисто складає текст Присяги на вірність Українському народові, "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки" (ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію»).

Відповідно до п. 3 розділу IV «Правил етичної поведінки поліцейських» за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Також, судом враховані рапорти безпосереднього керівника позивача, згідно яких О.П. Бойко доповідав начальнику Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області про неприбуття на службу ОСОБА_1 від 01.10.2018 р., (а.с.61), від 27.10.2018 р. (а.с.64), від 16.10.2018 р.(а.с.66) та пояснення позивача(а.с.62, 63, 65, 67).

Згідно службової характеристики ОСОБА_1 за час роботи в займаній посаді лейтенант поліції ОСОБА_1 зарекомендував себе з негативної сторони. Під час виконання своїх функціональних обов`язків діє на свій розсуд, виходячи за межі своїх повноважень, при цьому не узгоджуючи свої дії з безпосереднім керівництвом. На зауваження та критику з боку керівництва відділу поліції та колег не реагує, продовжуючи діяти на свій розсуд, при цьому поводиться неадекватно, іноді з проявами агресії. Висловлює неповагу та недовіру до колег по службі, завжди ставлячи під сумнів професійність останніх. З колегами по роботі поводить себе зухвало. Останнім часом втратив повагу колективу та інших співробітників працювати поряд з ним, що є наслідком його непередбачуваних та незрозумілих вчинків при виконанні ним службових обов`язків. Систематично порушує службову дисципліну, а саме постійно допускає запізнення на роботу, запізнення на службу у складі слідчо-оперативної групи, самовільно залишав місце служби на тривалий час(а.с.53).

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Приписами ч. 1 ст. 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розподіл судових витрат здійснити в порядку ст. 139 КАС України.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 243, ст. 246, ст. 255, ст. 293, ст. 295, ст. 297 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, передбаченому п.п. 15.5. п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 21 травня 2019 р.

Суддя Сагайдак В.В.