Справа № 240/3903/19
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2019-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2019 року м.Житомир справа № 240/3903/19

категорія 111010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Капинос О.В.,

секретар судового засідання Недашківська Н.В. ,

за участю: представника відповідача Коршак Л.А. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Блекберс" до Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування рішення,зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДФС у Житомирській області, викладене у протоколі від 15.01.2019 №9/06-30-07-03-22 про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю "Блекберс" до переліку ризикових платників податків на підставі п. 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов"язати Головне управління ДФС у Житомирській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Блекберс" з переліку ризикових платників податків, а саме: виключити з переліку платників платників в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платника з ознаками ризиковості.

В обґрунтування позову зазначив, що протоколом засідання комісії ГУ ДФС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 9/06-30-07-03-22 від 15.01.2019 року прийнято рішення щодо внесення до переліку ризикових платників податків ТОВ "Блекберс". У протоколі зазначено, що згідно інформації з Єдиного реєстру податкових накладних, вищезазначені суб`єкти господарювання, а саме: ТОВ "Блекберс" здійснюють транзитні операції ризикового податкового кредиту, а саме: придбаний товар у підприємств, що реалізують товари з підміною товарних позицій реалізують в подальшому, підприємствам реального сектору економіки та було прийняте рішення щодо внесення до переліку ризикових платників ТОВ "Блекберс" згідно п. 1.6.: платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців; наявна податкова Інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Вважає таке рішення протиправними, оскільки позивача віднесено до переліку ризикових платників податків за відсутності будь-якого нормативно-правового акту, що регулює вказане питання.

У хвалою від 01.04.2019 відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено судове засідання на 23.04.2019.

23.04.2019 відповідачем подано відзив на позовну заяву. В обґрунтування відзиву зазначив, що Критерії ризиковості платників податків та критерії ризиковості здійснення операцій перераховані в листі ДФС від 12.11.2018 №3059/7/99-99-07-05-02-17. Критерії ризиковості платників податків від 05.11.2018 №4065/99-99-07-05-04-17 є затвердженими ДФС України та погодженими Міністерством фінансів України (згідно з листом від 12.11.2018 №3059/7/99-99-07-05-02-17), а отже прийняті відповідно до діючого законодавства та є регуляторним підзаконним нормативно-правовим актом, який регулює процедуру та підстави віднесення суб"єктів господарювання до переліку ризикових платників податків згідно з нормами податкового законодавства України. Отже, вважає позов безпідставним тому просить в його задоволенні відмовити.

23.04.2019 в судовому засіданні оголошено перерву до 16.05.2019.

13.05.2019 та 15.05.2019 відповідачем до суду подано письмові додаткові пояснення, в яких зазначено, що позивач зареєстрований платником податків менше трьох місяців і відповідно до п.1.6 Критеріїв ризиковості є ризиковим платником податків. Також, відповідно до даних моніторингу податкових накладних ТОВ, зареєстрованих в ЄРПН встановлено, що суб"єкт господарювання придбавав товари а також здійснював оренду бурової установки у контрагентів, у яких по ланцюгу постачання відбувається підміна товарних позицій, а саме: контрагентами здійснено реєстрацію податкових накладних з різною номенклатурою постачання, походження якого відсутнє по ланцюгу постачання. Крім того, господарські операції позивача відбуваються без націнки, тобто без мети отримання прибутку. Отже, зазначає, підприємство підпадає під Критерії ризиковості платника податку, передбачені п. 1.6.

В судове засідання представник позивача не з"явився, повідомлений про розгляд справи належним чином.

Представник відповідача в судовому засіданні просив у задоволенні позову відмовити з підстав , викладених у письмовому відзиві та додаткових пояснення.

У відповідності до ч.1 ст.205 КАСУ суд вважає за можливе справу розглянути за відсутності представника позивача, оскільки так неявка в судове засідання повідомленого про розгляд справи належним чином не перешкоджає судовому розгляду.

Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань позивач зареєстрований як ТОВ "Блекберс" 25.05.2018 основний вид діяльності - 46.13 діяльність посередників у торгівлі деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами. Підприємство зареєстроване як платник ПДВ з 01.11.2018. (а.с.11-15)

З матеріалів справи вбачається, що протоколом засідання комісії ГУ ДФС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 9/06-30-07-03-22 від 15.01.2019 року прийнято рішення щодо внесення до переліку ризикових платників податків ТОВ "Блекберс".

У протоколі зазначено, що згідно інформації з Єдиного реєстру податкових накладних, вищезазначені суб`єкти господарювання, а саме: ТОВ "Блекберс" здійснюють транзитні операції ризикового податкового кредиту, а саме: придбаний товар у підприємств, що реалізують товари з підміною товарних позицій реалізують в подальшому, підприємствам реального сектору економіки. Дані підприємства підпадають піл Критерії ризиковості платника податку, які затверджено ДФС України та погоджено з Міністерством фінансів України (від 12.11.2018 №35019/7/99-99-07-05-02-07) згідно п. 1.6.: платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців; наявна податкова Інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. (а.с.22)

Позивач вважає таке рішення протиправним, тому звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України).

Згідно з п.201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - Порядок зупинення реєстрації ПН/РК), Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі по тексту - Порядок роботи комісій) та Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Також на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 наказом Державної фіскальної служби України від 03.08.2018 № 523 затверджено Порядок взаємодії Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС (далі - Порядок №523).

Організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - комісії контролюючих органів), а також права та обов`язки її членів визначає Порядок роботи комісій.

Відповідно до пунктів 2,3 Порядку роботи комісій комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС). Комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п. 6 Порядку №523 Комісіями регіонального рівня здійснюється, зокрема, розгляд питань щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії).

Засідання комісій регіонального рівня щодо розгляду питань про внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків проводиться згідно з Порядком роботи комісії (пункт 7 Порядку № 523).

Відповідно до пунктів 8, 9 Порядку № 523 до протоколу засідання комісій регіонального рівня обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків внесено до переліку ризикових платників податків; інша інформація, що розглядається комісіями регіонального рівня.

При цьому прийняття рішення у формі окремого документа чинним законодавством не передбачено, у зв`язку з чим суд зазначає, що Протокол № 10 є формою рішення суб`єкта владних повноважень.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначає Порядок зупинення реєстрації ПН/РК.

За змістом пунктів 5-7 Порядку 117 зупинення реєстрації ПН/РК податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку (пункт 5).

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 6).

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7).

Відповідно до п. 10 Порядку 117 зупинення реєстрації ПН/РК критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Судом встановлено, що протоколом засідання комісії ГУ ДФС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №9/06-30-07-03-22 від 15.01.2019 року прийнято рішення щодо внесення до переліку ризикових платників податків ТОВ "Блекберс".

У протоколі зазначено, що згідно інформації з Єдиного реєстру податкових накладних, вищезазначені суб`єкти господарювання, а саме: ТОВ "Блекберс" здійснюють транзитні операції ризикового податкового кредиту, а саме: придбаний товар у підприємств, що реалізують товари з підміною товарних позицій реалізують в подальшому, підприємствам реального сектору економіки. Дані підприємства підпадають під Критерії ризиковості платника податку, які затверджено ДФС України та погоджено з Міністерством фінансів України згідно п. 1.6.: платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців; наявна податкова Інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. (а.с.22)

При цьому, єдиним документом, яким представник відповідача обґрунтовує право прийняття оскаржуваного рішенні є лист ДФС України, яким затверджені Критерії ризиковості платника податку від 05.11.2018 №4065/99-99-07-05-04-18 .

Так, Критерії ризиковості платника податку платника податку і здійснення операцій, затверджені керівником Державної фіскальної служби України 05.11.2018 (розповсюджено у формі листа). Згідно із п. 1.6 зазначених Критеріїв платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо:

комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України";

платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців;

платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Інформація про внесення/виключення платника податку до/з переліку ризикових платників податків, відповідно до пунктів 1.1-1.6 цих Критеріїв, стає доступною платнику в Електронному кабінеті.

Позивача віднесено до ризикових платників податків згідно п. 1.6, зазначивши, що платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців; наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Разом з тим, суд відмічає, що на момент прийняття оскаржуваного рішення Критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листа Державної фіскальної служби України та не затверджені будь-яким наказом Державної фіскальної служби України, не погоджено з Міністерством фінансів України, що суперечить вимогам п.10 Порядку №117.

Водночас належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пп. 1.6 п. 1 листа Державної фіскальної служби України від 05.11.2018 протокольне рішення ГУ ДФС у Житомирській області від 15.01.2019 № №9/06-30-07-03-22 не містить.

В додатках до протоколу не міститься матеріалів, на підставі яких ТОВ "Блекберс" було віднесено до ризикових платників податків, та іншу інформацію, що розглядалась Комісією.

Висновок щодо визначення ТОВ "Блекберс" таким, що відповідає за ознакою "наявна негативна податкова інформація" прийнято відповідачем на підставі моніторингу податкових накладних ТОВ, зареєстрованих в ЄРПН та встановлено, що суб"єкт господарювання придбавав товари а також здійснював оренду бурової установки у контрагентів, у яких по ланцюгу постачання відбувається підміна товарних позицій, а саме: контрагентами здійснено реєстрацію податкових накладних з різною номенклатурою постачання, походження якого відсутнє по ланцюгу постачання.

Разом з тим суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. У разі недотримання контрагентами позивача податкової дисципліни, правові наслідки повинні настати саме для них, оскільки порушення платником податків вимог податкового законодавства не може негативно впливати на податковий облік інших осіб за відсутності факту причетності останніх до таких правопорушень та за наявності факту здійснення господарської діяльності.

Враховуючи встановлені обставини, суд дійшов висновку, що до ТОВ "Блекберс" не може застосовуватись п. 1.6 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання за ознакою "наявна негативна податкова інформація".

За таких обставин рішення комісії ГУ ДФС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, викладене у протоколі від 15.01.2019, про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю"Блекберс" до переліку ризикових платників податків на підставі п. 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, не відповідає вимогам пунктів 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки винесене необґрунтовано, без врахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Щодо вимоги про зобов"язання Головне управління ДФС у Житомирській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Блекберс" з переліку ризикових платників податків, а саме: виключити з переліку платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платника з ознаками ризиковості.

Статтею 17 Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) по справі "ЧУЙКІНА ПРОТИ УКРАЇНИ" (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява №28924/04) констатував: " 50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. theUnitedKingdom), пп. 28 - 36, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)".

Також у цій справі суд враховує правову позицію висловлену Європейським судом з прав людини у рішеннях від 14.10.2011 року у справі "Щокін проти України" (заява №23759/03) та від 07.07.2011 року у справі "Серков проти України" (заява №39766/05), в яких ЄСзПЛ дійшов висновку, про те що, по-перше національне законодавство не було чітким та узгодженим та не відповідало вимозі "якості" закону і не забезпечувало адекватного захисту від свавільного втручання у майнові права заявника; по-друге, національними органами не було дотримано вимоги законодавства щодо застосування підходу, який був би найбільш сприятливим для заявника-платника податку, коли в його справі національне законодавство допускало неоднозначне трактування.

Отже, у даному випадку суд вважає, що задоволення позовної вимоги щодо зобов`язання ГУ ДФС у Житомирській області виключити ТОВ "Блекберс" із переліку платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платника з ознаками ризиковості є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Згідно з частинами 1,2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Разом з тим відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів на підтвердження правомірності свого рішення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У відповідності до ч.1 ст.139 КАСУ понесені позивачем судові витрати у розмірі 3842 грн. підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9,77,90,242-246,371 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДФС у Житомирській області (вул.Ю.Тютюнника, 7, м.Житомир, 10000, код ЄДРПОУ 3945915), викладене у протоколі від 15.01.2019 №9/06-30-07-03-22 про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю "Блекберс" (вул.Якіра,3, м.Житомир, 10003, ) до переліку ризикових платників податків на підставі п. 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов"язати Головне управління ДФС у Житомирській області (вул.Ю.Тютюнника, 7, м.Житомир, 10000, код ЄДРПОУ 3945915) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Блекберс" (вул.Якіра,3, м.Житомир, 10003, ) з переліку ризикових платників податків, а саме: виключити з переліку платників пдатків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платника з ознаками ризиковості.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Житомирській області (вул.Ю.Тютюнника, 7, м.Житомир, 10000, код ЄДРПОУ 3945915) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Блекберс" (вул.Якіра,3, м.Житомир, 10003, ) судовий збір у розмірі 3842 грн. (три тисячі вісімсот сорок дві гривні ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Капинос

Повне судове рішення складене 22 травня 2019 року