Справа № 580/819/19
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2019-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/819/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Пилипенко О.Є.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні (без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу) апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року, суддя Руденко А.В., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності, стягнення середнього заробітку за листопад 2018 року,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся через підсистему «Електронний суд» до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність керівника Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області пов`язаної із несвоєчасним виконанням рішення суду по справі №823/351/17;

- зобов`язати відповідача виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку по заробітній платі при звільненні за період з 01.11.2018 року по 30.11.2018 року у сумі 12 421 грн. 64 коп. без урахування обов`язкових податків та зборів.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року позовну заяву повернуто позивачеві разом із усіма доданими до неї матеріалами на підставі пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України.

Не погодившись з вищезазначеною ухвалою суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року як таку, що порушує право доступу громадянина України ОСОБА_1 до правосуддя, гарантоване статтею 8 Конституції України та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з частиною 2 статті 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, відповідно до частини 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 12 березня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк з дня, наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду позовної заяви з доданими до неї матеріалами в письмовому вигляді та її копії з доданими матеріалами для відповідача.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без руху, суд першої інстанції виходив з того, що позовна заява подана позивачем за допомогою системи «Електронний суд», яка на момент її подання не функціонує, при цьому останню не підписано з дотриманням вимог п.п.15.1 п.п.15.3 п.15 Перехідних положень КАС України.

Як убачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 особисто отримав копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 19 березня 2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплптою поштового переказу (а.с. 15). Таким чинном, останній день для усунення недоліків позовної заяви - 29 березня 2019 року включно.

Приймаючи рішення про повернення позовної заяви, суддя першої інстанції виходив з того, оскільки станом на 03 квітня 2019 року позивач у встановлений судом строк вимоги ухвали від 12 березня 2019 року про залишення позовної заяви не виконав, позовна заява підлягає поверненню на підставі пункту 1 частини 4 КАС України.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Матеріали справи свідчать про те, що позовна заява ОСОБА_1 подана за допомогою системи «Електронний суд».

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до частини 8 статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.

За змістом підпункту 15.16 пункту 15 частини 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

В газеті "Голос України" (№ 42 (7048) від 01.03.2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 року № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№ 229 (6984) від 01.12.2018 року).

Таким чином, як на час звернення позивача з позовною заявою до суду, так і на на момент розгляду справи у суді апеляційної інстанції, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система роботу не розпочала.

При цьому, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Разом з тим, позовна заява подана ОСОБА_1 за допомогою системи "Електроний суд", тобто подана до суду в електронній формі, і не містить власноручного підпису позивача.

З огляду на викладені вимоги закону та обставини справи, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що в даному випадку позовна заява вважається не підписаною, а тому не може бути прийнята до розгляду і підлягає поверненню позивачеві.

Аналогічна правова позиція щодо застосування норм процесуального права у подібних правовідносинах висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 14 лютого 2019 року по справі № 9901/43/19, Верховним Судом у постанові від 19 грудня 2018 року по справі № 226/1204/18, ухвалах від 18 березня 2019 року по справі № 826/494/18, від 21 березня 2019 року по справі № 0440/6951/18, від 21 березня 2019 року по справі № 640/4013/19, від 29 березня 2019 року по справі № 9901/101/19, від 04 грудня 2018 року по справі № 2340/3060/18, від 23 листопада 2018 року по справі № 813/1368/18, від 14 грудня 2018 року по справі № 804/3580/18.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У відповідності до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції правомірно повернув позовну заяву, оскільки вона подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, а позивач у строк встановлений судом не усунув недоліки позовної заяви, викладені в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції прийнята з дотриманням вимог чинного законодавства України, порушень норм матеріального та процесуального законодавства під час її постановлення допущено не було, а тому підстави для скасування зазначеної ухвали відсутні.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 229, 241, 242, 243, 308, 310, 313, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Пилипенко О.Є.

Повний текст виготовлено: 22 травня 2019 року.