Справа № 2340/5001/18
Суддя: П.Г. Паламар
Дата ухвалення: 2019-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2019 року справа № 2340/5001/18

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Паламаря П.Г.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання знесення самочинного будівництва,

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся відділ державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради (20300, Черкаська область, м. Умань, вул. Соборності, 1, далі - позивач) з адміністративним позовом до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , далі - відповідач), в якому просить зобов`язати ОСОБА_1 , за власний рахунок, знести самочинно забудований житловий будинок по АДРЕСА_2 .

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду Паламаря П.Г. від 01.04.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі.

16.05.2019 суд ухвалив провести розгляд справи в порядку письмового провадження.

Представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. В обгрунтування позовних вимог зазначено, що за наслідками проведення позивачем позапланової перевірки дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, встановлено що будівельні роботи проводяться з порушенням протипожежних відстаней до сусідньої будівлі встановлених ДБН Б.2.2-12:2018 та збудовано підвал що не відповідає будівельному паспорту у зв`язку з чим відділом складено протокол про адміністративне порушення та внесено припис про зупинення будівельних робіт від 07.11.2018. В подальшому, 10.12.2018 контролюючим органом, в ході проведення позапланового заходу, встановлено невиконання вимог припису про зупинення будівельних робіт. Крім того, позивач вказує на відсутність у забудовника чинних містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки або будівельного паспорта за адресою будівництва в зв`язку з чим проведення перебудови є неможливим. Відтак, представник позивача, на підставі ст. 38 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", просив суд позовні вимоги задовольнити в повному обсязі та зобов`язати ОСОБА_1 , за власний рахунок, знести самочинно збудований житловий будинок по АДРЕСА_2 .

Відповідачем до суду відзиву на адміністративний позов не надано, проте 08.05.2019 та 16.05.2019 ним надіслано до суду заяви про відкладення розгляду справи.

У Відповідності до п.2 ч. 3 ст.205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

За вказаних обставин, з урахуванням не подачі відповідачем доказів на підтвердження обгрунтувань заяв про відкладення, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача у письмовому провадженні.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

07.07.2017 Відділом архітектури, містобудування та кадастру Уманської міської ради видано ОСОБА_1 будівельний паспорт, реєстраційний номер 1185 .

У відповідності до будівельного паспорту, право власності або користування земельною ділянкою встановлено згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень від 19.06.2017, індексний номер витягу 89935879, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:108, кадастровий номер НОМЕР_1.

07.11.2018 відділом державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради, на підставі вимоги головного інспектора будівельного нагляду управління ДАБІ у Черкаській області №1023-5-1.20/1208 від 06.11.2018, згідно направлення для проведення позапланової перевірки №231 від 06.11.2018, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_1 при проведенні будівельних робіт по АДРЕСА_2 .

За результатами позапланової перевірки, складено Акт проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі Акт перевірки) від 07.11.2018 №231 згідно якого встановлено, що замовник будівництва ОСОБА_1 проводить будівництво житлового будинку на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ЧК 31 від 25.07.2018 та будівельного паспорта № 1185 від 07.07.2017, на момент перевірки збудовано фундамент та стіни в розмірах, які зазначені в схемі забудови земельної ділянки будівельного паспорта.

В ході проведені вищевказаної перевірки виявлено порушення, а саме: замовник будівництва по АДРЕСА_2 , проводить будівельні роботи з порушенням протипожежних відстаней до сусідньої будівлі згідно таб.2 ДБН Б.2.2-12:2018, так відстань до існуючого гаража, що знаходиться на суміжній ділянці - 4м., крім того, збудовано підвал під будинком, що не відповідає намірам забудови згідно будівельного паспорта № 1185 від 07.07.2017.

07.11.2018, за наслідками виявлених порушень, Відділом складено протокол про адміністративне правопорушення №79, припис про усунення виявлених порушень №80, припис про зупинення будівельних робіт від №79, а також в.о. начальника відділу розглянуто справу про адміністративне правопорушення відносно замовника будівництва та винесено постанову №79 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , якою відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

14.11.2018 головним інспектором будівельного нагляду Шинкарук С.М. винесено рішення №1644 яким скасовано дію будівельного паспорта № 1185 від 07.07.2017.

10.12.2018 на підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 05.12.2018 №250, з метою перевірки виконання вимог припису №80 та №79, відділом державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради проведено позапланову перевірку про що складено Акт №250 та встановлено, що приписи Відділу не виконано, а саме: станом на 10.12.2018, забудовник продовжує будівництво, а саме провів роботи по монтажу перекриття з бетонних плит, чим порушив умови припису № 79 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 07.11.2018. Одночасно припис №80 про усунення порушення вимог законодавства від 07.11.2018, не виконано, що є порушенням вимог пп.а п.3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI.

10.12.2018, за фактом вищевказаного правопорушення складено протокол про адміністративне правопорушення № 92 та винесено постанову №92 по справі про адміністративне правопорушення, якою відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 гри. 00 ком., який добровільно сплачено ОСОБА_1 10.12.2018.

10.12.2018 в.о. начальника відділу винесено наказ №420 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту від 25.07.2018 №ЧК 31, на об`єкт: «Будівництво житлового будинку», по АДРЕСА_2 , замовник - ОСОБА_1

З метою знесення самочинно збудованого будівництва та приведення земельної ділянки до попереднього стану позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку при вирішенні спору по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про основи містобудування" від 16.11.1992 №2780-XII (далі - Закон № 2780-XII) містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Частинами першою та другою статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 № 687-XIV визначено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 (далі - Закон №3038-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п.п. "а" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону №3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

Відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону №3038-VI, проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно ст. 27 Закону №3038-VI, забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень.

Згідно з п.1 ч. 1 ст. 34 Закону №3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України

Частина 7 статті 34 Закону №3038-VI визначає, що виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до ч.1 ст. 38 Закону №3038-VI, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного Кодексу житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Підстави для знесення об`єкта самовільного будівництва визначені у частині сьомій статті 376 Цивільного кодексу України.

Так, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливою або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Пункт 5 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 № 6 "Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)" визначає, що відповідно до вимог статті 376 ЦК право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об`єкта нерухомості мають як органи державної влади, так і органи місцевого самоврядування.

При розгляді позовів про знесення самочинно збудованого об`єкта нерухомості суди мають встановлювати, чи було видано особі, яка здійснила самочинне будівництво, припис про усунення порушень, чи можлива перебудова об`єкту та чи відмовляється особа, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.

Відповідно до п. 22 постанови № 6, знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливо лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо притягнення винної особи до відповідальності.

Суд, після детального дослідження письмових доказів у справі, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, проаналізувавши законодавство, що регулює спірні правовідносини, при вирішення справи по суті, виходить з наступного.

Судом встановлено, що відповідач почав будівельні роботи на підставі будівельного паспорту та подав до контролюючого органу повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

З Акту проведення позапланового заходу державного нагляду від 07.11.2018 №231 судом вбачається що замовник будівництва по АДРЕСА_2 , проводить будівельні роботи з порушенням протипожежних відстаней до сусідньої будівлі згідно таб.2 ДБН Б.2.2-12:2018, так відстань до існуючого гаража, що знаходиться на суміжній ділянці - 4м., крім того, збудовано підвал під будинком, що не відповідає намірам забудови будівельного паспорта № 1185 від 07.07.2017 в зв`язку з чим уповноваженою особою складено приписи про усунення виявлених порушень №80, про зупинення будівельних робіт від №79.

Крім того, судом встановлено що за наслідками проведення перевірки і винесення приписів, відповідачем, у встановлені приписами строки, не вжито заходів для усунення порушень, приведення проведених робіт у відповідність до вимог містобудівного законодавства та намірів забудови будівельного паспорта, і не зупинено будівельні роботи. Факт невиконання вимог приписів зафіксовано Актом проведення позапланового заходу державного нагляду від 10.12.2018 №250, відповідно до якого: станом на 10.12.2018, забудовник продовжує будівництво, а саме провів роботи по монтажу перекриття з бетонних плит.

14.11.2018 головним інспектором будівельного нагляду Шинкарук С.М . винесено рішення №1644 яким скасовано дію будівельного паспорта № 1185 від 07.07.2017, та 10.12.2018 в.о. начальника відділу винесено наказ №420 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Також суд зазначає що будівельні роботи по монтажу перекриття з бетонних плит, зафіксовані Актом проведення позапланового заходу №250, були здійснені після скасування дії будівельного паспорта, в зв`язку з чим будівництво має ознаки самочинного, оскільки такі роботи були проведені за відсутності документа який дає право на їх виконання.

На підставі вищевикладеного, здійснення відповідачем перебудови зведеної споруди відповідно до державних норм та будівельних правил є неможливим.

Враховуючи неможливість здійснення перебудови самочинно збудованого відповідачем об`єкта, та з огляду на здійснені позивачем у справі усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності, суд приходить до висновку про наявність підстав для зобов`язання відповідача за власний рахунок знести самочинно збудований житловий будинок по АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а позовні вимоги такими, що підлягають до задоволення.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 241-246, 255, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Зобов`язати ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , паспорт серія НОМЕР_5 ), за власний рахунок, знести самочинно збудований житловий будинок по АДРЕСА_2 .

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.Г. Паламар