Справа № 160/2250/19
Суддя: Бевзенко В.М.
Дата ухвалення: 2019-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 травня 2019 року

Київ

справа №160/2250/19

адміністративне провадження №К/9901/13646/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Бевзенка В.М.,

суддів - Данилевич Н.А., Шарапи В.М.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.03.2019

та ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 15.04.2019

у справі № 160/2250/19

за позовом ОСОБА_1

до Кабінету Міністрів України,

Прем`єр-міністра України Гройсмана Володимира Борисовича,

Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України,

Голови Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України Савчук Сергія Дмитровича

про зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральних збитків, матеріальної шкоди (упущеної вигоди),

установив:

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.03.2019 у справі № 160/2250/19 адміністративний позов ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Прем`єр-міністра України Гройсмана Володимира Борисовича, Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України, голови Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України Савчук Сергія Дмитровича про зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральних збитків, матеріальної шкоди (упущеної вигоди) повернуто позивачеві.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 15.04.2019 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.03.2019 у справі № 160/2250/19 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Прем`єр-міністра України Гройсмана Володимира Борисовича, Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України, голови Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України Савчук Сергія Дмитровича про зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральних збитків, матеріальної шкоди (упущеної вигоди) повернуто скаржнику.

Не погоджуючись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, позивач подав до Верховного Суду касаційну скаргу.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, суд прийшов до висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.

Відповідно до частини другої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, ухвали, зазначені в пунктах 3, 4, 5, 12, 13, 17, 20 частини першої статті 294 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Пунктом 1 частини першої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки ухвала суду першої інстанції про повернення позовної заяви в апеляційному порядку не переглядалась, вона не підлягає касаційному оскарженню, а тому у відкритті касаційного провадження на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.03.2019 слід відмовити.

Разом з тим, згідно із пунктом 5 частини першої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Положеннями пункту 2 частини другої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи), суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Приймаючи рішення про повернення апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції виходив з того, що апелянт не усунув недоліки апеляційної скарги, яку залишено без руху.

Статтею 296 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено вимоги до форми та змісту апеляційної скарги.

Частиною другою статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

У зв`язку із невідповідністю апеляційної скарги вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 28.03.2019 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.02.2019 по справі №160/2250/19 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом надання апеляційної скарги у письмовій формі, за власним підписом відповідно до вимог статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, та долучення до апеляційної скарги її копій відповідно до кількості учасників справи.

Судом встановлено, що на виконання вимог ухвали на електронну адресу Третього апеляційного адміністративного суду надійшли клопотання скаржника про визнання електронно-цифрового підпису, звільнення від подання апеляційної скарги на паперовому носії та відкриття провадження у справі; про встановлення незадовільного матеріального стану громадянина України ОСОБА_1 та звільнення від сплати судового збору.

Пунктом 1 частини четвертої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Відповідно до частини восьмої статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

У пункті 15 частини першої розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

В газеті «Голос України» (№ 42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№ 229 (6984) від 01.12.2018).

Враховуючи викладене, судом апеляційної інстанції правильно зазначено, що на момент подання апеляційної скарги Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система роботу не розпочала.

Відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Частиною другою статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Зважаючи на те, що недоліки апеляційної скарги у встановлений судом строк позивач не усунув, ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 15.04.2019 апеляційну скаргу йому повернуто.

Враховуючи, що зміст ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 15.04.2019 та обставини, на які посилається скаржник в обґрунтування касаційної скарги, свідчать про правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права та не викликає сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, суд прийшов до висновку про наявність підстав для визнання касаційної скарги необґрунтованою та відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтями 248, 333 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.03.2019 у справі № 160/2250/19.

2. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 15.04.2019 у справі № 160/2250/19.

3. Копію даної ухвали разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити скаржнику.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й не оскаржується.

Суддя-доповідач В.М. Бевзенко

Судді Н.А. Данилевич

В.М. Шарапа