Справа № 472/1043/18
Суддя: Орленко Л. О.
Дата ухвалення: 2019-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 472/1043/18
Провадження №2-а/472/2/19
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 травня 2019 року смт. Веселинове
Миколаївської області
Веселинівський районний суд Миколаївської області в складі:
головуючого судді - Орленко Л.О.,
судового засідання - Крамарчук Л.Б.,
представника позивача - Зачковського П.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №3 в спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності №37 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 18 травня 2018 року,
19 вересня 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності №37 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції (далі - ДАБІ) у Миколаївській області від 18 травня 2018 року.
Адміністративний позов обґрунтований тим, що постановою № 37 Управління ДАБІ у Миколаївській області від 18 травня 2018 року на позивача було накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.
Із зазначеною постановою позивач не згоден, вважає її незаконною та такою, що винесена з порушенням вимог законодавства, а саме: особа, яка складала протокол не вказала час вчинення адміністративного правопорушення, не повністю викладено суть правопорушення, не зазначено особу правопорушника, як присутнього при складанні протоколу та не відібрано від нього пояснення.
Посилаючись на вищевикладене, позивач просить суд скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 37 від 18 травня 2018 року.
Позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_2 . в судовому засіданні позовну заяву підтримали повністю та просили позов задовольнити з підстав, вказаних в позовній заяві.
Представник відповідача Управління ДАБІ у Миколаївській області за довіреністю Алейнікова В.М. в судове засідання не з`явилася, надала до суду відзив на позовну заяву, в якому просила відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог. У відзиві зазначила, що 07.05.2018 року Управлінням було розпочато позапланову перевірку на об`єкті «Будівництво АЗС» за адресою: АДРЕСА_1 область, Веселинівський район, смт. Веселинове, АДРЕСА_2 . Київська АДРЕСА_3 29-В. В результаті перевірки встановлено, зокрема, що позивач здійснює експлуатацію об`єкта, не введеного в експлуатацію, що є порушенням абз. 3 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 та ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». За результатами перевірки відносно ОСОБА_1 було надано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 27.02.2018 року №16, в якому вимагалось усунути порушення шляхом оформлення дозвільних документів на самочинно збудований об`єкт будівництва "АЗС" в термін до 27.04.2018 року. З 07.05.2018 року по 08.05.2018 року проведено позапланову перевірку об`єкту АЗС, під час якої було встановлено, що вимоги припису шляхом оформлення дозвільних документів на самочинно збудований об`єкт «Будівництва АЗС» позивач не виконав, чим порушив вимоги абз. 3 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553. 08.05.2018 року було складено протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який був направлений на адресу позивача. Про дату і час розгляду справи, права та обов`язки позивача повідомлено в протоколі про адміністративне правопорушення. Представник відповідача зазначає, що постанова по справі про адміністративне правопорушення № 37 від 18.05.2018 року відповідає вимогам чинного законодавства.
В судовому засіданні був допитанний як свідок позивач ОСОБА_1 , який суду показав, що приписи, які склала відносно нього інспектор ДАБІ ні він, ні його члени сім`ї не отримували. Його не викликали та не повідомляли про розгляд справи про адміністративне правопорушення, оскаржувана постанова була винесена у його відсутність. Дану постанову він не отримував ні на руки, ні поштою. Вказує, що поштове повідомлення, яке надав відповідач, про отримання ним оскаржуваної постанови не відповідає дійсності, оскільки підпис на даному повідомленні не його та не його членів родини. Також зазначив, що про дану постанову він дізнався від державного виконавця, коли отримав постанову про відкриття виконавчого провадження.
Суд, заслухавши вступне слово позивача ОСОБА_1 та представника позивача ОСОБА_2 ., з врахуванням відзиву на позовну заяву представника відповідача, дослідивши матеріали справи в межах заявлених вимог та наданих доказів, дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 217 КУпАП посадові особи, уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення, можуть накладати адміністративні стягнення, передбачені цим Кодексом, у межах наданих їм повноважень і лише під час виконання службових обов`язків.
Стаття 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ст. 244-6 КУпАП до компетенції відповідача відносить розгляд справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Судом встановлено, що 07.05.2018 року Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області було розпочато позапланову перевірку на об`єкті «Будівництво АЗС» за адресою: АДРЕСА_1 . В результаті перевірки встановлено, зокрема, що позивач здійснює експлуатацію об`єкта, не введеного в експлуатацію, що є порушенням абз. 3 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 та ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». За результатами перевірки відносно ОСОБА_1 було надано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 27.02.2018 року №16, в якому вимагалось усунути порушення шляхом оформлення дозвільних документів на самочинно збудований об`єкт будівництва "АЗС" в термін до 27.04.2018 року. З 07.05.2018 року по 08.05.2018 року проведено позапланову перевірку об`єкту АЗС, під час якої було встановлено, що вимоги припису шляхом оформлення дозвільних документів на самочинно збудований об`єкт «Будівництва АЗС» позивач не виконав, чим порушив вимоги абз. 3 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553. 08.05.2018 року було складено протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який був направлений на адресу позивача. 18.05.2018 року головним інспектором будівельного нагляду була винесена постанова №37 по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.
Згідно з ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.
Згідно зі ст. 244-6 КУпАП, Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні підрозділи розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, реконструкції та прийняття в експлуатацію об`єктів та споруд, а також невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб за ст.188-42 КУпАП.
Відповідно до ч.1 ст.188-42 КУпАП адміністративна відповідальність настає за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, що тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Всупереч вимогам ст. 278 КУпАП України відповідачем при винесенні постанови не були дотримані вимоги вказаної статті щодо перевірки органом (посадовою особою) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.
Відповідно до ст.ст. 254, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.
При складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, про що робиться відмітка в протоколі.
У ст. 280 КУпАП України визначено, шо орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, шо пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, шо мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно зі ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.
Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Проте, як вбачається зі змісту постанови №37 від 18.05.2018 року позивач не був присутнім при розгляді справи про притягнення його до адміністративної відповідності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП. Також позивач був відсутній при складенні протоколу про адміністративне правопорушення, на підставі якого була винесена оскаржувана постанова, а отже, був позбавлений права надати особисті пояснення. Склавши протокол про адміністративне правопорушення у відсутність позивача, останньому не було роз`яснено його права та обов`язки.
Крім того, акт перевірки не містить ніяких даних про те, чи виїжджав інспектор на місце вчинення адміністративного правопорушення, протокол про адміністративне правопорушення не містить даних про те, де було складено даний протокол.
Відповідно до п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до п. 13 Порядку суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Відповідно до п. 18 Порядку керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Відповідно до п. 21 Поряку, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що провівши позапланову перевірку з 07.05.2018 по 08.05.2018 року на об`єкті АЗС у відсутність позивача ОСОБА_1 та його представника, інспектор будівельного нагляду порушив права позивача, що перераховані в п. 13 Порядку. Крім того, направивши акт перевірки та припис позивачу поштою, інспектор будівельного нагляду порушив вимоги абз. 3 п. 21 Порядку, оскільки даним пунктом передбачено направлення акту перевірки та припису суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням лише в разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис.
Крім того, протокол про адміністративне правопорушення від 08.05.2018 року та акт перевірки від 08.05.2018 року містять розбіжності, в акті зазначано, що перевірка проводилась у присутності ОСОБА_1 , також в протоколі зазначено, що він складався у присутності ОСОБА_1 , однак, даний протокол не підписаний ОСОБА_1 та не зазначено, що він відмовився від підписання даного протоколу, а в акті перевірки вказано, що ОСОБА_1 не був присутній при підписанні матеріалів перевірки, і що матеріали направлені поштою, проте відповідач не довів, що позивач відмовлявся підписувати акт перевірки та надати будь-які пояснення з приводу цієї перевірки. Також відповідачем не надано доказів того, що позивач ОСОБА_1 відмовився бути присутнім при проведенні перевірки.
Таким чином, судом встановлено, що на момент проведення перевірки 07.05.2018 р. - 08.05.2019 р., складання Акту та Протоколу за результатами проведеної перевірки та винесення Постанови про притягнення до адміністративної відповідальності №37 від 10.05.2018 р. позивач був відсутній.
За змістом ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Доказів, які б спростовували встановлені в судовому засіданні вищезазначені обставини відповідачем до суду не надано.
Відповідно до статті 293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обгрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення; скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; скасовує постанову і закриває справу; змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.
Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідач не довів правомірність прийнятої ним постанови у справі про адміністративне правопорушення, якою накладено на позивача ОСОБА_1 стягнення у вигляді штрафу 6800 грн. за ч.1 ст.188-42 КУпАП, а за такого позовні вимоги про скасування постанови від 18.05.2018 року №37 є обґрунтованими, а позов таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 19, 139, 241 - 246, 271, 286, 295 КАС України, суд -
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності №37 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 18 травня 2018 року, задовольнити повністю.
Скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Кузьменко Алли Антоліївни по справі про адміністративне правопорушення № 37 від 18 травня 2018 року за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП відносно ОСОБА_1 і закрити справу про адміністративне правопорушення.
Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Веселинівський районний суд Миколаївської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Веселинівського районного суду

Миколаївської області Л.О. Орленко