Справа № 540/1024/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 травня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/1024/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Херсонської міської виборчої комісії, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Корабельний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області про визнання бездіяльності протиправною,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернулась до суду з адміністративним позовом до Херсонської міської виборчої комісії (далі-відповідач), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Корабельний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області (далі-третя особа), у якому просить визнати бездіяльність Херсонської міської виборчої комісії щодо невинесення у зв`язку зі смертю ОСОБА_2 постанови про визнання обраним депутатом Херсонської міської ради наступним за черговістю кандидатом місцевої організації партії "Радикальна партія Олега Ляшка" та зобов`язати Херсонську міську виборчу комісію винести постанову про визнання обраним депутатом Херсонської міської ради наступним за черговістю кандидатом місцевої організації партії "Радикальна партія Олега Ляшка" у зв`язку зі смертю ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідженням позовної заяви та доданих до неї документи встановлено, що вона не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України з наступних підстав.

Так, ч.4 ст.161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.ч.2, 4, 5 ст.94 КАС України письмовими доказами є документ (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Вказана норма кореспондується з положенням п.8 ч.5 ст. 160 КАС України, відповідно до якої в позовній заяві має міститись зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В порушення вказаних норм у позові не зазначена інформація щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії які додано до заяви. Також копії письмових доказів, доданих до позовної заяви не засвідчені в установленому законом порядку.

Слід звернути увагу, що позивачем подано адміністративний позов у порядку ст.273 КАС України, який передбачає особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій. Так, відповідно до частини першої ст. 273 Кодексу адміністративного судочинства України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

За правилами ч. 2 ст. 273 КАС України виборець, учасник всеукраїнського референдуму (громадянин України, який має право голосу у відповідних виборах або референдумі) може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, якщо такі рішення, дія чи бездіяльність безпосередньо порушують його виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі чи процесі референдуму.

Отже, судовому захисту саме в порядку ст. 273 КАС України підлягають лише виборчі права, свободи та інтереси виборців, якими, у свою чергу, слід вважати права та інтереси особи щодо участі у виборчому процесі: право голосу на відповідних виборах, участь у роботі виборчих комісій як членів цих комісій, у проведенні передвиборної агітації, здійснення спостереження за виборами та інших заходів у порядку, визначеному законами України.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 19 КАС України встановлено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму.

Положеннями цієї норми визначено основні складові виборчого спору, за якими спір повинен виникнути під час виборчого процесу, та правовідносини, в яких виник цей спір, повинні бути пов`язані з виборчим процесом.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України "Про вибори народних депутатів України" виборчий процес - це здійснення суб`єктами, визначеними статтею 12 цього Закону, виборчих процедур, передбачених цим Законом.

Відповідно до ч. 5 наведеної статті Закону виборчий процес включає такі етапи: 1) висування кандидатів у депутати; 2) утворення виборчих комісій (крім Центральної виборчої комісії); 3) реєстрація кандидатів у депутати; 4) проведення передвиборної агітації; 5) утворення спеціальних виборчих дільниць, що існують на тимчасовій основі; 6) складання списків виборців, їх перевірка та уточнення; 7) голосування; 8) підрахунок голосів виборців та встановлення підсумків голосування; 9) встановлення результатів виборів депутатів та їх офіційне оприлюднення; 10) припинення повноважень окружних та дільничних виборчих комісій.

Відповідно до ч. 7 наведеної статті Закону виборчий процес завершується через п`ятнадцять днів після дня офіційного оприлюднення Центральною виборчою комісією результатів виборів депутатів.

Пов`язаність правовідносин з виборчим процесом полягає в тому, щоб ці правовідносини виникли в межах виборчого процесу й стосувалися підготовки та проведення виборів.

Спори, які виникли поза межами виборчого процесу або не стосуються виборчого процесу (проведення та підготовки виборів), не належать до виборчих спорів у розумінні КАС України, а тому визначення судової юрисдикції таких спорів та їх розгляд здійснюється в загальному порядку.

В даному випадку позивач розцінює допущення оскаржуваної бездіяльності Херсонської міської виборчої комісії щодо невинесення у зв`язку зі смертю ОСОБА_2 постанови про визнання обраним депутатом Херсонської міської ради наступним за черговістю кандидатом місцевої організації партії "Радикальна партія Олега Ляшка" з 13.05.2019р., тобто після завершення виборчого процесу.

Згідно з п. 2 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 01.11.2013 № 15 "Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом" спори, які виникли поза межами виборчого процесу або не стосуються виборчого процесу (проведення та підготовки виборів), не належать до виборчих спорів у розумінні КАС України, а тому визначення судової юрисдикції таких спорів та їх розгляд здійснюється в загальному порядку.

За таких обставин, позовна заява фізичної особи (громадянина України), яка звернулася до суду не за захистом виборчих прав, а за захистом інших прав, свобод та інтересів та/або поза межами виборчого процесу, не може розглядатися адміністративним судом за правилами, встановленими ст. 273 КАС України, тому повинна вирішуватися за загальними правилами, встановленими КАС України.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем не додано до позовної заяви документу про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З 01.11.2011 року набрав чинності Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (з наступними змінами), який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Так, ст.4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про державний бюджет на 2019 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2019 року становить 1921,00 грн.

Таким чином, до даного позову має бути додано документ про сплату судового збору в сумі 768,40 грн. або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд звертає увагу на те, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З огляду на викладене позовна заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме позивачу необхідно надати до суду:

- засвідчені належним чином копії документів, які додані до позовної заяви (для суду та учасників справи), із зазначенням інформації щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів цих письмових доказів;

- документ про сплату судового збору в сумі 768,40 грн. або докази на підтвердження обставин, викладених у клопотанні про відстрочення сплати судового збору.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення даної ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/1024/19 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Ухвала набирає законної сили негайно.

Суддя Пекний А.С.