Справа № 811/1665/18
Суддя: Р.І. Брегей
Дата ухвалення: 2019-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2019 року справа № 811/1665/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Брегея Р.І.,
в присутності секретаря судового засідання Осипової Н.В.,
за участі позивача ОСОБА_1
та представника відповідача Лягуши С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Кропивницький в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін адміністративний позов ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України (далі військова частина) про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з заявою до відповідача про визнання протиправним та скасування наказу від 29 грудня 2017 року №1367 в частині його притягнення до дисциплінарної відповідальності.
У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав вимогу заяви.
Пояснив, що командир військової частини не призначив службове розслідування, яке проводиться обов`язково перед притягненням військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності.
Зазначив, що у нього не відбирали письмові пояснення щодо звинувачень у вчиненні дисциплінарного порушення, котрі мав намір надати.
Стверджував, що не допустив порушення, оскільки не отримав особисті документи з бойової готовності у режимно-секретній групі, так як не видали відповідну печатку і папку, за отриманням яких неодноразово звертався до командира військової частини в усній формі.
Пояснив, що особисті документи з бойової готовності зберігались у режимно-секретній групі військової частини.
Відповідач заперечив стосовно задоволення позову, подавши відзив на нього (а.с.50-54).
У судовому засіданні представник відповідача пояснив, що службове розслідування проводиться лише тоді, коли визнає за обов`язкове командир військової частини.
Стверджував, що позивач ухилявся від отримання печатки та не зберігав у режимно-секретній групі особисті документи з бойової готовності, хоча мав доступ до державної таємниці, за що отримував відповідну доплату.
Ухвалою суду від 20 червня 2018 року ОСОБА_1 поновлено строк звернення до суду (а.с.2-3, 39-40).
Суд, вислухавши пояснення сторін, допитавши свідків та дослідивши матеріали справи, зробив висновок про задоволення позову з таких підстав.

Встановлені судом обставини, що стали підставами звернення.

Так, з 21 лютого 2017 року підполковник ОСОБА_1 проходив службу у військовій частині за контрактом на посаді начальника продовольчої служби тилу (а.с.10-12).
27 грудня 2017 року розпорядженням командира відповідача №14 приведено управління військової частини в ступінь повної бойової готовності (а.с.58).
Військова частина приведена у бойову готовність з 23:15 годин того ж дня.
Позивач своєчасно з`явився за викликом до військової частини.
ОСОБА_1 визнав, що не зміг отримати особисті документи з бойової готовності в режимно-секретній групі у зв`язку з відсутністю печатки і папки.
Позивач пояснив, що такі документи заведені ним і зберігались в режимно-секретній групі.
Представник відповідача зазначив, що ОСОБА_1 не звертався письмово до командира військової частини за отриманням папки і печатки.
Стверджував, що у режимно-секретній групі позивач не зберігав особисті документи з бойової готовності.
ОСОБА_1 повідомив, що в усній формі неодноразово звертався до командира військової частини з проханням про видачу згаданих предметів.
Військова частина надала інформацію, що в період з 01 листопада 2017 року по 01 січня 2018 року в режимно-секретній групі військової частини зберігалось 12 печаток, одну з яких, за наявності бажання, міг одержати позивач (а.с.156).
У період з 18 червня 2012 року по 24 січня 2019 року позивач мав допуск до державної таємниці (а.с.139).
29 грудня 2017 року, не проводячи службового розслідування, командир військової частини прийняв наказ №1367 про покарання винних (а.с.13).
Цим наказом прийнято рішення стосовно дисциплінарної відповідальності відносно трьох військовослужбовців.
Підполковнику ОСОБА_1 оголошено сувору догану за неналежне виконання службових обов`язків щодо отримання особистих документів з бойової готовності у режимно-секретній групі.
Накладаючи дисциплінарне стягнення, командир відповідача не вимагав у позивача надання письмових пояснень.

Юридична оцінка встановлених судом обставин справи.

Перш за все, вирішуючи спір, у суду виник обов`язок надати відповідь на такі запитання: чи дотримана процедура притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності? якщо дотримана, чи ухилявся позивач від отримання печатки і папки, відсутність яких обумовила неможливість отримання особистих документів з бойової готовності у режимно-секретній групі?
Процедура притягнення військовослужбовця Національної гвардії України до дисциплінарної відповідальності (на час прийняття оскарженого наказу) врегульовувалась приписами Закону України «Про дисциплінарний статут Збройних Сил України» (далі Закон) та Інструкції про порядок проведення службових розслідувань у Національній гвардії України (далі Інструкція), яка затверджена Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 24 жовтня 2014 року №1133.
Приписами частин 1 та 2 статті 84 Закону встановлено, що прийняттю рішення командиром про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення може передувати службове розслідування. Воно проводиться з метою уточнення причин і умов, що сприяли вчиненню правопорушення, та ступеня вини.
У кожному випадку вчинення корупційного правопорушення або

невиконання військовими посадовими особами вимог Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції» з метою виявлення причин та умов, що сприяли його вчиненню, службове розслідування призначається командиром самостійно або проводиться за його рішенням за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції.
Отже, Закон встановлює конкретний випадок, коли в обов`язковому порядку проводиться службове розслідування.
У інших випадках Закон надає право командиру вирішувати питання про проведення службового розслідування, якщо в діях військовослужбовця містяться ознаки дисциплінарного проступку.
Приписами частин 1 та 7 статті 85 Закону передбачено, що службове розслідування призначається письмовим наказом командира, який вирішив притягти військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності. Воно може бути проведено особисто командиром, доручено офіцерові чи прапорщикові (мічманові), а у разі вчинення правопорушення солдатом (матросом) чи сержантом (старшиною) також сержантові (старшині).
Порядок проведення службового розслідування у Збройних Силах України встановлюється наказом Міністерства оборони України, в інших військових формуваннях центральними органами виконавчої влади, яким вони підпорядковані.
Приписами пункту 1 розділу ІІ Інструкції встановлено випадки, коли службове розслідування проводиться обов`язково.
Серед них є такий випадок: недотримання положень законодавства, що призвело до створення передумов або розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом, утрати її матеріальних носіїв та інших правопорушень у сфері охорони державної таємниці (підпункт 2).
У даному випадку позивач мав допуск до державної таємниці, стверджував, що зберігав особисті документи з бойової готовності у режимно-секретній групі, однак не отримав печатку і папку, щоб мати можливість ними користуватись за межами приміщення групи, оскільки командир не забезпечив ними на його звернення.
Отже, мова йде про недотримання положень законодавства, які призвели до створення передумов розголошення державної таємниці.
Такі передумови існували, оскільки у позивача виник обов`язок під час кожної перевірки бойової готовності надати згадані документи, що охороняються таємницею, за межами приміщення режимно-секретної групи.
Підсумовуючи, суд зробив висновок про обов`язок призначення службового розслідування стосовно з`ясування причин незабезпечення ОСОБА_1 печаткою та папкою і вирішення питання про його відповідальність.
Позивач стверджував, що до цього причетний командир військової частини, котрий і притягнув до дисциплінарної відповідальності.
У такому випадку проведення службового розслідування мало бути доручено командиром офіцерові.
Під час службового розслідування виникла необхідність у проведенні перевірки у режимно-секретній групі наявності особистих документів з бойової готовності ОСОБА_1 , оскільки військовослужбовець такої групи ОСОБА_2 під час допиту в суді зазначив, що їх могло і не бути.
Непризначення службового розслідування позбавила позивача права особи на участь в процесі прийняття рішення, оскільки не зміг надати письмові пояснення, які мали бути враховані.
Отже, наказ про покарання позивача є протиправним і його належить скасувати (порушення приписів пунктів 1 та 9 частини 2 статті 2 КАС України).
Тому, позов належить задовільнити.
Суд не вправі надати відповідь на друге запитання, яке постало перед ним на початку розгляду справи, оскільки недотримана процедура притягнення військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності.
За наслідками проведення службового розслідування командир військової частини може і не притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності.
Під час службового розслідування можуть бути встановлені нові факти, які не досліджувались судом.
Висновок ж суду ґрунтується лише на доказах, які досліджені у судовому засіданні, і впливатиме на висновок службового розслідування.
Сторони не понесли судових витрат.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 243-246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовільнити.
Визнати протиправним та скасувати наказ військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України від 29 грудня 2017 року №1367 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом тридцяти днів з дня його складення у повному обсязі.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення виготовлено 24 травня 2019 року.

Суддя Кіровоградського
окружного адміністративного суду Р.І. Брегей