Справа № 460/1131/19
Суддя: Махаринець Д.Є.
Дата ухвалення: 2019-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 травня 2019 року м. Рівне№460/1131/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Махаринець Д.Є., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою

Головного управління ДФС у Рівненській області

до ОСОБА_1

про застосування арешту коштів на рахунках платника податків,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Головне управління ДФС у Рівненській області, звернулося до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача, ОСОБА_1 , про застосування арешту коштів на рахунках платника податків.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з п.5 ч.5 ст.160 КАС України, у позовній заяві також зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 4 статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує, що ФОП ОСОБА_1 10.05.2019 та 11.05.2019 не повідомив про своє місцезнаходження та не з`явився до Головного управління ДФС у Рівненській області та був відсутній за наявними адресами, про що складені відповідні акти (№185/17-00-13-04/, №186/17-00-13-04/ від 10.05.2019 та №187/17-00-13-04/, №188/17-00-13-04/ від 11.05.2019).

Однак, всупереч вимогам ч.4 ст.161 КАС України, копії вказаних актів позивачем до позову додано не було.

За приписами ч.2 ст.161 КАС України, суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Всупереч вимогам вказаної норми, позивач надіслав відповідачу копію позовної заяви та доданих до неї документів рекомендованим листом без повідомлення про вручення, що підтверджується доданим до позовної заяви фіскальним чеком відділення поштового зв`язку від 13.05.2019.

За правилами ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, згідно з ч.5 ст.161 КАС України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача, зокрема, про звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

Так, до позовної заяви позивачем не був доданий документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону

Натомість, у позовній заяві позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення по суті спору в даній справі.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено в Законі України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674).

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону №3674, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 1 статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З аналізу змісту наведених норм слідує, що при вирішенні питання про відстрочення сплати судового збору суд враховує майновий стан сторони, визначення якого є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується його рівень.

При цьому, клопотання про відстрочення сплати судового збору може бути викладене в позові (заяві), яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч.1 ст.77 КАС України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі.

Разом з тим, до позовної заяви позивачем не було додано жодних доказів, які б підтверджували що його майновий стан дійсно перешкоджав (перешкоджає) йому сплатити судовий збір.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до ст.129 Конституції України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Тому, задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору з неналежних підстав або з підстав, що не підтвердженні доказами, поставить його у привілейоване становище перед іншими учасниками судового процесу, що, на переконання суду, з урахуванням приписів ст.129 Конституції України, є неприпустимим.

З огляду на вказане, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону №3674, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23.11.2018 №2629-VIII прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року установлений в розмірі 1921грн.

Частиною 2 статті 4 Закону №3674 встановлені ставки судового збору, зокрема, за подання позову до адміністративного суду.

Так, ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Із змісту позовних вимог слідує, що предметом даного позову є застосування арешту коштів на рахунках відповідача.

Тобто, позовна заява містить одну вимогу немайнового характеру та за її подання до суду позивачу належало сплатити судовий збір в розмірі 1921грн.

Крім того, відповідачем в позові податковий орган визначив фізичну особу - ОСОБА_1 , однак у прохальній частині позовної заяви просить застосувати арешт коштів на рахунках платника податків ФОП ОСОБА_1 , а отже Головному управлінню ДФС У рівненській області слід уточнити відповідача.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху та запропонувати позивачу у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви шляхом:

1) доказу надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів рекомендованим листом з повідомленням про вручення;

2) належним чином засвідчених копій актів від №185/17-00-13-04/, №186/17-00-13-04/ від 10.05.2019 та №187/17-00-13-04/, №188/17-00-13-04/ від 11.05.2019;

3) документа про сплату судового збору в сумі 1921 грн. або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

4) та уточнити відповідача.

Керуючись статтею 169 КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Головне управління ДФС у Рівненській області до ОСОБА_1 про застосування арешту коштів на рахунках платника податків залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Махаринець Д.Є.