Справа № 340/602/19
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2019-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 травня 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/602/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А.,

розглядаючи за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

позивач: фізична особа - підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач: Головне управління ДФС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, )

про визнання протиправною та скасування вимоги -

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (надалі - ФОП ОСОБА_1 ), через адвоката Булгаренка С.В., звернулася до суду з позовом до Головного управління ДФС у Кіровоградській області (надалі - ГУ ДФС у Кіровоградській області) про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-1792-51 від 03.03.2018 року.

Позов ФОП ОСОБА_1 мотивовано тим, що нею у січні 2018 року подано звіт про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску, у якому помилково визначено суму сплати єдиного внеску у розмірі 8448 грн. Після цього відповідачем винесено спірну вимогу №Ф-1792-51 від 03.03.2018 року про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 8448 грн., яка на даний час примусово виконується шляхом звернення стягнення на її пенсію. Позивачка зазначає, що вона є пенсіонеркою та отримує пенсію за віком, а тому відповідно до частини 4 статті 4 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" звільняється від сплати єдиного внеску за себе, відтак донарахування їй недоїмки у спірній вимозі є незаконним. З цих підстав просить суд визнати її протиправною та скасувати.

Представником позивачки також подано заяву, в якій він просив суд визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом та поновити його, посилаючись на те, що про порушення своїх прав оскаржуваною вимогою позивачка дізналася лише на початку 2019 року, коли отримала пенсію у зменшеному розмірі.

Ухвалою судді від 27.03.2019 року відкрито провадження у справі за цим позовом та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. На стадії відкриття провадження у справі питання про поважність причин пропуску строку звернення до суду не вирішувалося.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 4 статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Вирішуючи спір, суд установив, що його предметом є законність вимоги №Ф-1792-51 від 03.03.2018 року про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 8448 грн.

Відповідно до частини 1 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" рішення, прийняті органами доходів і зборів та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов`язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами.

Частиною 4 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" передбачено, що орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом.

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Орган доходів і зборів, який розглядає скаргу платника єдиного внеску, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його платнику єдиного внеску протягом 30 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника єдиного внеску поштою з повідомленням про вручення або надати йому під розписку. Якщо протягом цього строку вмотивоване рішення органом доходів і зборів не надсилається платнику єдиного внеску, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

У разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Згідно з частиною 5 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" вимога органу доходів і зборів про сплату недоїмки або рішення суду щодо стягнення суми недоїмки виконується державною виконавчою службою в порядку, встановленому законом.

Судом з`ясовано, що ГУ ДФС у Кіровоградській області відповідно до статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів сформовано вимогу №Ф-1792-51 від 03.03.2018 року про сплату ФОР ОСОБА_1 боргу (недоїмки) з єдиного внеску у розмірі 8448 грн.

Доказів надіслання/вручення позивачці цієї вимоги матеріали справи не містять, а відповідач на вимогу суду таких доказів не надав.

У жовтні 2018 року вказану вимогу надіслано до Новоукраїнського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області як таку, що узгоджена 21.08.2018 року, та державним виконавцем 04.10.2018 року відкрито виконавче провадження з примусового виконання цієї вимоги. Постановою державного виконавця від 12.11.2018 року звернуто стягнення на доходи боржника ОСОБА_1 , а саме на пенсію, яку вона отримує в територіальному органі Пенсійного фонду України.

Не погоджуючись зі спірною вимогою, у грудні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до ГУ ДФС у Кіровоградській області із заявою, у якій просила скасувати подану нею звітність та зняти нараховану суму єдиного внеску, на що отримала відмову, викладену у листі №10/Р/11-28-13-01-19 від 03.01.2019 року.

Після цього позивачка 01.03.2019 року, через адвоката, звернулася до суду з даним позовом, пропустивши строк оскарження вимоги в судовому порядку, установлений частиною 5 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", та строк звернення до адміністративного суду, установлений статтею 122 КАС України.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з частинами 3, 4 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Вирішуючи заяву про поновлення строку звернення до суду, суд виходив з того, що відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 04.12.1995 року у справі "Белле проти Франції" (Bellet v. France) зазначив, що стаття 6 §1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб право доступу (до суду) було ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити акт, який є втручанням в її права.

Суд враховує, що за правилами пункту 3 розділу I Порядку розгляду контролюючими органами скарг на вимоги про сплату недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та на рішення про нарахування пені та накладення штрафу, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2015 року №1124, зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 03.02.2016 року за №178/28308, скаржник має право оскаржити в суді вимогу, рішення про нарахування пені та накладення штрафу в будь-який момент після отримання відповідної вимоги або рішення.

У ході судового розгляду відповідачем не доведено факт надіслання/вручення позивачці спірної вимоги та наявності у неї можливості узгодити її з органом доходів і зборів шляхом оскарження в адміністративному або судовому порядку у встановлений законом строк. Про наявність спірної вимоги та її примусове виконання органом державної виконавчої служби позивачка дізналася лише тоді, коли почала одержувати пенсію у меншому розмірі через відрахування з неї коштів на погашення боргу. Не маючи юридичної освіти, позивачка 14.02.2019 року уклала з адвокатом Булгаренком С.В. договір про надання правової допомоги з метою захисту своїх прав та представництва інтересів у суді. Позовна заява адвокатом підготовлена та направлена до суду поштою 01.03.2019 року.

Відтак, суд прийшов до висновку, що позивачка не допустила несумлінності чи безпідставного зволікання зі зверненням до суду за захистом своїх прав, а тому причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом слід визнати поважними.

Керуючись статтями 122, 123, 248, 256 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду з позовом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш