Справа № 480/1595/19
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2019-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

27 травня 2019 р. Справа № 480/1595/19

Cуддя Сумського окружного адміністративного суду Осіпова О.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Сумській області про визнання протиправною та скасування вимоги,-

В С Т А Н О В И В:

До Сумського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Сумській області в якому просить визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 13.11.2018 року №Ф-14758-17.

Ухвалою від 10.05.2019 року позовну заяву було залишено без руху внаслідок пропуску 10-денного строку звернення до суду, встановленого абз.10 ч.4 ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

На виконання вказаної ухвали ОСОБА_1 подано письмові пояснення, у яких зазначено, що частина 4 ст.25 названого вище Закону не передбачає безпосередньо строку звернення до суду із позовом. Крім того, пунктом 3 розділу 1 Порядку розгляду контролюючим органом скарг на вимоги про сплату недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та на рішення про нарахування пені та накладення штрафу, затвердженого наказом МФУ від 09.12.2015 року №1124, передбачено, що скаржник має право оскаржити в суді вимогу в будь-який момент після її отримання. Вимога, щодо якої подано позов до суду, не підлягає оскарженню відповідно до вимог цього Порядку. Це і слідує з положень п.56.18 ст.56 ПК України, згідно з якими, з урахуванням строків давності, визначених ст.102 цього Кодексу, платник податку має право оскаржити в суді рішення контролюючого органу у будь-який момент після його отримання. Отже, на думку позивача, у даному випадку до строків звернення до суду належить застосовувати норми, передбачені ст.122 КАС України. Також у письмових поясненнях міститься посилання на постанову Верховного Суду України у справі №813/238/17 від 06.02.2018 року, яка стосувалася подання позову у межах строків звернення до суду, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України.

Вивчивши подані позивачем письмові пояснення, суд вважає , що підстави для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду відсутні.

Так, із позовної заяви та доданих матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 дізналася про порушення своїх прав у листопаді 2018 року, коли отримала оскаржувану вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 13.11.2018 року №Ф-14758-17.

Позивач 03.05.2019 року звернулася до суду з адміністративним позовом (згідно із відтиском штампу поштового зв`язку на конверті).

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Пунктом 2 частини 1 статті 1 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" єдиний внесок визначено як консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Дія Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону (частина перша статті 2 цього Закону).

Згідно з частиною 2 статті 2 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" виключно цим Законом визначаються зокрема принципи збору та ведення обліку єдиного внеску; платники єдиного внеску; порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску; розмір єдиного внеску; орган, що здійснює збір та веде облік єдиного внеску, його повноваження та відповідальність; порядок здійснення державного нагляду за збором та веденням обліку єдиного внеску.

Отже, облік платників єдиного внеску, їх права та обов`язки, порядок нарахування, обчислення і строки сплати єдиного внеску, його розмір, повноваження органів доходів і зборів, а також відповідальність за порушення законодавства про збір та облік єдиного внеску визначає виключно Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

В силу вимог пункту 4 частини 1 статті 6 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" платник єдиного внеску має право: оскаржувати в установленому законом порядку рішення органу доходів і зборів та Пенсійного фонду та дії, бездіяльність його посадових осіб.

Відповідно до абз. 3, 4 частини 4 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з абз.10 частини 4 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Отже вище вказаними положеннями визначений порядок дій платника в частині непогодження із отриманою вимогою, яким є адміністративний чи судовий вид оскарження.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 31.01.2019 року у справі №802/983/18-а (№К/9901/64845/18).

Як встановлено судом, позивач отримала оскаржувану вимогу у листопаді 2018 року. Правом на оскарження вимоги в адміністративному порядку позивач не скористалася та до адміністративного суду звернулася з даним позовом 03.05.2019 року.

Таким чином, спеціальний 10-денний строк звернення до суду, встановлений Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", є пропущеним у даному випадку.

Суд відхиляє твердження позивача про те, що до даних правовідносин слід застосовувати шестимісячний строк звернення до суду, оскільки саме Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" визначений порядок дій платника в разі непогодження із отриманою вимогою, яким є адміністративний чи судовий вид оскарження, що узгоджується з позицією Верховного Суду.

Як висновок, у разі оскарження платником вимоги про сплату боргу (недоїмки) до нього застосовуються строки оскарження, визначені саме Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Відтак, при оскарженні рішення податкового органу, прийнятого в межах Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", застосовується десятиденний строк звернення до суду, встановлений даним Законом.

За змістом норм КАС України у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Проте позивачем не було підтверджено належними та допустимими доказами наявність об`єктивних підстав, пов`язаних з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що призвели до звернення до суду з пропуском встановленого строку, а також не доведено неможливості своєчасного звернення до суду.

У письмових поясненнях від 22.05.2018 року (згідно із відтиском штампу поштового зв`язку на конверті) не наведено обставин, які б вказували на поважність причин пропуску такого строку.

На підставі поданої позовної заяви, доданих до неї матеріалів судом не знайдено підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Щодо посилання позивача на постанову Верховного Суду України у справі №813/238/17 від 06.02.2018 року необхідно зазначити, що в цій постанові не викладено жодних висновків щодо застосування строків звернення до суду, передбачених абз.10 ч.4 ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» чи ст.122 КАС України.

Згідно з пунктом 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.123 КАС України встановлено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи, що причини пропуску строку не є поважними, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 123, 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Сумській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) - повернути позивачеві разом із усіма доданими до неї матеріалами.

2. Роз`яснити позивачеві, що відповідно до частини 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту складення. Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Другого апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд.

Суддя О.О. Осіпова