Справа № 560/1585/19
Суддя: Майстер П.М.
Дата ухвалення: 2019-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/1585/19
УХВАЛА

23 травня 2019 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Майстер П.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Ярмолинецького районного відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування постанов,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Ярмолинецького районного відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області в якому просить: - визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Ярмолинецького районного відділу ДВС ГТУЮ в Хмельницькій області Гріздак М.В. у виконавчому провадженні ВП № 52610464 від 22 квітня 2019 року про стягнення виконавчого збору в розмірі 275491,88 грн з боржника ОСОБА_1 ; - визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Ярмолинецького районного відділу ДВС ГТУЮ в Хмельницькій області Гріздак М.В. від 02.05.2019 про відкриття виконавчого провадження ВП №59011627 з виконання постанови державного виконавця №52610464, виданої 15.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору в сумі 273271,46 грн.

Згідно п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідженням позовної заяви та доданих до неї документів суддя встановив, що позовна заява не відповідає вимогам ст.161 КАС України, оскільки судовий збір сплачено не в повному обсязі.

Частиною 3 статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" передбачено, що розмір прожиткового мінімуму з 01 січня 2019 року встановлено у розмірі 1921 грн.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону "Про судовий збір", за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно частини 1 статті 4 Закону "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Оплата судового збору за подання адміністративного позову до Хмельницького окружного адміністративного суду здійснюється на рахунок отримувача 4006, отримувач: УК у м.Хмельницькому/м.Хмельницький/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38045529, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача 899998, призначення платежу: судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

Суддя встановив, що позивачем сплачено судовий збір у сумі 1536,80 грн за дві вимоги, однак заявлено одну вимогу майнового характеру та одну вимогу немайнового характеру, а тому за позовну вимогу майнового характеру необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1986,52 грн.

Також, дослідженням позовної заяви та доданих до неї документів суддя встановив, що позовна заява не відповідає вимогам КАС України, оскільки копії доказів додані до позовної заяви не засвідчені відповідно вимог ст. 94 КАС України.

Частинами 1,2,4,5 статті 94 КАС України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Дослідженням позовної заяви та доданих до неї документів суддя встановив, що позовна заява не відповідає вимогам ст.160 КАС України, оскільки у реквізитах позовної заяви не зазначено офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти позивача та відповідача, якщо такі відомості відомі позивачу.

Згідно з п.2 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, власне ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; а також відомі позивачу: реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності; або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

В адміністративному позові позивач вказує, що 17 травня 2019 року ознайомився з матеріалами виконавчого провадження (тобто йому стало відомо про оскаржувані постанови), що відповідно потребує обґрунтування дотримання строків звернення до суду, який визначено ст. 287 КАС України з дотриманням вимог ст. 123 КАС України.

Таким чином, враховуючи, що позивач дізнався про порушення своїх прав 17 травня 2019 року, як сам зазначає в позовній заяві, а оскаржує постанови від 22 квітня 2019 року та від 02 травня 2019 року в результаті чого значно перевищивши передбачений ст. 287 КАС України десятиденний строк звернення до суду.

При цьому, суд встановив, що позивачем не подано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та не обґрунтовано поважність пропуску цього строку, як і не надано доказів того, що строк звернення до суду не пропущено.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, адміністративний позов належить залишити без руху. Недоліки повинні бути усунені позивачем шляхом: подання доказів доплати судового збору за вимогу майнового характеру у розмірі 1986,52 грн, подання доказів доданих до позовної заяви засвідчених відповідно до вимог КАС України відповідно до кількості учасників справи, подання позовної заяви з зазначенням відомостей, визначених у пункті 2 частини п`ятої статті 160 КАС України та її копії відповідно до кількості учасників справи, подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності пропуску цього строку та доказів на підтвердження таких обставин з урахуванням вимог статтей 123, 161 КАС України.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяП.М. Майстер