Справа № 320/2477/19
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2019-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 травня 2019 року м. Київ № 320/2477/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції України в Київській області про визнання протиправним та скасування п. 1 наказу від 26.03.2019 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області" в частині звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції Вороненка Івана Миколайовича, інспектора сектору реагування патрульної поліції № 2 Бориспільського відділу поліції Головного управління національної поліції в Київській області.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 КАС України; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України.

Однак, дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 та 169 КАС України.

Частиною 1 ст. 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно ч. 4 ст. 121 КАС України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Частиною 5 ст. 122 КАС України вчтанолвено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1 вказує, що про спірний наказ та про своє звільнення дізнався лише 16.04.2019 після того, як вийшов з лікарняного на роботу.

Однак, в матеріалах адміністративного позову міститься копія довідки № 7 від 05.04.2019 Білоцерківської міської лікарні № 2, з якої вбачається, що до роботи ОСОБА_1 став 06.04.2019, а до суду звернувся лише 15.05.2019, про що свідчить віттиск поштового стемпелю (дата реєстрацію в суді 20.05.2019).

В матеріалах справи відсутні будь - які докази, які підтверджують той факт, що ОСОБА_1 дізнався про своє порушене право саме 16.04.2019.

Крім того, не надав суду клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказими, що можуть свідчити про поважність пропуску такого строку.

Так, ч. 6 ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Вимоги закону ОСОБА_1 не виконав, у зв"язку з чим, суд вважає за можливе даний позов залишити без руху.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 169 КАС України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом подачі до суду клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду (місячний строк) з посиланнями на письмові докази, які свідчать про поважність пропуску такого строку.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без руху.

Протягом п"яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подачі до суду клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду (місячний строк) з посиланнями на письмові докази, які свідчать про поважність пропуску такого строку.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАСУкраїни.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Головенко О.Д.