Справа № 420/2727/19
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2019-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2727/19
УХВАЛА

21 травня 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Кравченко М.М., вивчивши матеріали позовної заяви Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання привести у первісний стан самочинно збудований об`єкт будівництва, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання привести у первісний стан самочинно збудований об`єкт будівництва.

Згідно з ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ухвалою суду від 06.05.2019 року позовну заяву Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання привести у первісний стан самочинно збудований об`єкт будівництва було залишено без руху, а позивача повідомлено про необхідність у п`ятиденний строк з дня отримання ухвали від 06.05.2019 року усунути недоліки у позовній заяві та роз`яснено, що в разі не усунення недоліків позовна заява буде повернута позивачеві.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Згідно з ч.ч.1-2 ст.119 КАС України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню адміністративного судочинства.

Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Підставами для залишення позовної заяви без руху були: не зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою, та не зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; необхідність надати документ про сплату судового збору у сумі 1921,00 грн.

В зв`язку з цим, суд своєю ухвалою від 06.05.2019 року зазначив про необхідність вказані недоліки усунути шляхом подання до суду належним чином оформленої заяви про усунення недоліків позовної заяви з відповідними додатками (документами) та з доказами їх надіслання відповідачу, а також документу про сплату судового збору у сумі 1921,00 грн.

Позивач копію ухвали суду від 06.05.2019 року отримав 13.05.2019 року.

21.05.2019 року через канцелярію суду від представника позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи документів та про відстрочення сплати судового збору на виконання ухвали суду від 06.05.2019 року.

В клопотанні представник позивача вказує, що 13.05.2019 року отримано лист Управління державної казначейської служби України у м. Одесі Одеської області № 07-15/350 від 13.05.2019 року, яким повідомлено про примусове стягнення з позивача витрат зі сплати судового збору у сумі 1762 грн. по справі № 1540/3740/18, та про те, що на період списання коштів не проводяться платежі за платіжними дорученнями боржника (позивача) за всіма рахунками; за станом на 20.05.2019 року в Управлінні відсутня інформація про зарахування судового збору (включаючи розблокування рахунків) та відповідно відсутній оригінал платіжного доручення для надання до суду на виконання ухвали; наданого 5 денного строку виявилось недостатньо для здійснення сплати судового збору.

В зв`язку з цим, у вказаному клопотанні представник позивача просить суд долучити до матеріалів справи № 420/2727/19 додані документи та відстрочити сплату судових витрат на строк до 31.05.2019 року.

Відповідно до ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З урахуванням зазначених норм законів умовою зменшення розміру судового збору або звільнення від його оплати, відстрочення та розстрочення сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони.

Можливість оцінити майновий стан позивача у суду відсутня.

Суддя зазначає, що подання позовної заяви суб`єктом владних повноважень не є безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки ст.5 Закону України «Про судовий збір» чітко встановлює пільги щодо сплати судового збору.

Також, відстрочення сплати судового збору є правом суду, а не обов`язком.

Крім того, невмотивоване звільнення від сплати судового збору, відстрочення та розстрочення сплати судового збору суб`єктів владних повноважень утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення до суду за захистом в тому числі фізичних та юридичних осіб.

Адже, відповідно до п.2 ч.3 ст.2 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, відсутні встановлені законом підстави для відстрочення сплати судових витрат позивачу.

Крім того, суддя зазначає, що в наданому позивачем листі Управління державної казначейської служби України у м. Одесі Одеської області № 07-15/350 від 13.05.2019 року зазначено, що на період списання коштів не проводяться платежі за платіжними дорученнями боржника за всіма рахунками, кодами класифікації видатків бюджету, крім платежів зазначених у п.25 Порядку.

Згідно з п.25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 року № 845, безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку. На час здійснення безспірного списання коштів проводяться платежі боржника, крім іншого, із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору.

Тобто, посилання представника позивача на лист Управління державної казначейської служби України у м. Одесі Одеської області № 07-15/350 від 13.05.2019 року як на підставу неможливості сплати судовий збір суддя вважає необґрунтованими та безпідставними.

Таким чином, станом на 20.05.2019 року, тобто у наданий судом п`ятиденний строк, позивач не виконав ухвалу суду від 06.05.2019 року.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

За таких обставин, з урахуванням зазначеного, суддя прийшов до висновку, що позовну заяву Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання привести у первісний стан самочинно збудований об`єкт будівництва необхідно повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст.2, 118, 119, 132, 133, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача про відстрочення сплати судових витрат.

2. Позовну заяву Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання привести у первісний стан самочинно збудований об`єкт будівництва повернути позивачеві.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Ухвала набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.256 КАС України.

Суддя М.М. Кравченко