Справа № 520/4386/19
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2019-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

"23" травня 2019 р. № 520/4386/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шляхової О.М., розглянувши у порядку письмового провадження в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду клопотання представника позивача про забезпечення позову у справі № 520/4386/19 за позовом Державного підприємства "Харківський завод транспортного устаткування" до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, третя особа: Слобожанське об`єднане управління пенсійного фонду України м. Харкова про визнання дій протиправними та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Державне підприємство «Харківський завод транспортного устаткування» - звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із позовом, в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви, просить суд:

- Визнати незаконними дії державного виконавця Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУЮ в межах виконавчого провадження ВП №53371759 в частині арешту грошових коштів на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», МФО 305299, призначених для оплати праці та для здійснення нарахувань на заробітну плату працівників ДП «Харківський завод транспортного устаткування».

- Скасувати постанову державного виконавця Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУЮ від 24.04.2019р. за виконавчим провадженням ВП №53371759 в частині арешту грошових коштів на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», МФО 305299, призначених для оплати праці та для здійснення нарахувань на заробітну плату працівників ДП «Харківський завод транспортного устаткування».

Ухвалою суду від 15.05.2019 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду.

Представником позивача після відкриття провадження по справі через канцелярію суду 22.05.2019 року подане клопотання про забезпечення позову, в якому сторона позивача просить суд задовольнити клопотання про забезпечення адміністративного позову шляхом зупинення дії постанови державного виконавця Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУЮ від 24.04.2019р. за виконавчим провадженням ВП №53371759 в частині арешту грошових коштів на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», МФО 305299, призначених для оплати праці та для здійснення нарахувань на заробітну плату працівників ДП «Харківський завод транспортного устаткування».

В обґрунтування доводів заявленого клопотання зазначає, що Харківським окружним адміністративним судом розглядається адміністративна справа № 520/4386/19 за позовом Державного підприємства «Харківський завод транспортного устаткування» до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУЮ у Харківській області про скасування постанови в частині арешту грошових коштів на розрахунковому рахунку.

Сторона позивача повідомила суд про те, що Державним підприємством «Харківський завод транспортного устаткування» відкритий у АТ КБ «Приватбанк» розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , що використовується виключно з метою оплати праці працівників підприємства, тобто є рахунком зі спеціальним режимом використання, спеціальним та іншим рахунком, звернення стягнення на які заборонено законом. Наведене підтверджується договором № 0 від 22.04.2019 р., укладеним між боржником та АТ КБ ПРИВАТБАНК, в межах виконання якого створений зарплатний проект позивача та відкритий рахунок № 1331, що має використовуватися для перерахування заробітної плати на рахунки працівників ДП «ХЗТУ».

Сукупність наведених обставин, на погляд заявника, вказує на існування об`єктивної необхідності вжиття заходів забезпечення позову.

Вважає, що заявлене клопотання про вжиття заходів для забезпечення адміністративного позову підтверджується фактичними обставини справи, заходи до забезпечення позову пов`язуються з його предметом, співмірні заявленим позовним вимогам і відповідають виду забезпечення позову позовним вимогам.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 Кодексу адміністративного судочинства України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Беручи до уваги положення ч. 1 ст. 154 Кодексу адміністративного судочинства України суд дійшов висновку про розгляд заяви про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України.

Розглянувши зазначене клопотання позивача та матеріали адміністративного позову, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 150 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або 2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Згідно із ч. 2 ст. 151 Кодексу адміністративного судочинства України суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

В ухвалі про забезпечення позову суд повинен навести мотиви, з яких він дійшов висновку про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі, а також вказати, в чому будуть полягати дії, направлені на відновлення прав, оцінити складність вчинення цих дій, встановити, що витрати, пов`язані з відновленням прав будуть значними.

Відповідно до роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 "Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" та постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 06.03.2008 року № 2 "Про практику застосування адміністративним судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства під час розгляду адміністративних справ", розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно п. 17 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 06.03.2008 року № 2, застосування судом таких заходів забезпечення, які за змістом є ухваленням рішення без розгляду справи по суті, не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову. Забезпеченням позову у такий спосіб суди виходять за межі підстав забезпечення позову, що є неприпустимим.

Судом також враховується, що Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у своїй постанові від 25.04.2019 року по справі №826/10936/18, зокрема, зазначив, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 826/8556/17.

При цьому, в ухвалі про забезпечення позову суд повинен навести мотиви, з яких він дійшов висновку про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі, а також вказати, в чому будуть полягати дії, направлені на відновлення прав позивача, оцінити складність вчинення цих дій, встановити, що витрати, пов`язані з відновленням прав будуть значними.

Таким чином, розглядаючи заявлене клопотання про забезпечення позову по справі №520/4386/19 та виходячи із завдань адміністративного судочинства та цілей, які спрямовані на вжиття заходів забезпечення позову, суд приходить до висновку, що у клопотанні про забезпечення позову представником позивача не наведено беззаперечних доводів, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або є очевидними ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

В даному випадку зі змісту наявних в матеріалах справи доказів не вбачається обґрунтованого припущення, що у разі не вжиття заходів по забезпеченню позову, діями та рішеннями відповідача до ухвалення рішення по справі може бути заподіяна шкода правам та інтересам позивача, а також те, що є ознаки очевидної протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

Тобто, прийняття такого рішення доцільно та можливе лише в разі наявності достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття таких заходів може в майбутньому ускладнити виконання судового рішення чи привести до потреби докласти значні зусилля для відновлення прав позивача.

При цьому, позивачем не надано доказів щодо існування достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів по забезпеченню позову може привести до несприятливих наслідків для прав позивача, у разі постановлення на його користь судового рішення.

Суд зазначає, що обрані представником позивача заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії оскаржуваних постанов, фактично за своїм змістом є ухваленням рішення без розгляду справи по суті, водночас, зазначене не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

Суд вказує, що заявником не надано доказів того, що захист прав позивача стане неможливим без вжиття заходів забезпечення позову, у разі постановлення на його користь судового рішення, як і того, що зупинення виконання оскаржуваних постанов усуне небезпеку заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність підстав для забезпечення позову, через що у задоволенні клопотання про забезпечення позову представника позивача належить відмовити.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 150, 151, 154, 243, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача про забезпечення позову у справі № 520/4386/19 за позовом Державного підприємства "Харківський завод транспортного устаткування" до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, третя особа: Слобожанське об`єднане управління пенсійного фонду України м. Харкова про визнання дій протиправними та скасування постанови - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття судового рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або в порядку, передбаченому п. 15.5 Розділу VII КАС України, а саме: до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Повний текст ухвали складено 23 травня 2019 року.

Суддя Шляхова О.М.