Справа № 240/4251/19
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2019-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2019 року м. Житомир

справа № 240/4251/19

категорія 109020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Горовенко А.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження у приміщенні суду за адресою: 10014, місто Житомир, вул. Мала Бердичівська, 23, адміністративну справу за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Житомирська міська рада, до Міськрайонного управління у Житомирському районі та в місті Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії,-

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом в якому просить:

- визнати незаконними дії Міськрайонного управління у Житомирському районі та м.Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області щодо неврахування п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 при наданні витягу із нормативної грошової оцінки земельної ділянки №405/0/213-19 від 01.02.2019, а саме незастосування при такому розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнта Км2 з максимальним значенням 0,306 та обмежити застосування загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів, у діапазоні від 0,5 до 1;

- зобов"язати Міськрайонне управління у Житомирському районі та м.Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області повторно розглянути заяву від 06.02.2019 про надання витягу з технічної документації, застосувавши при розрахунку нормативної грошової оцінки за адресою: АДРЕСА_2 , (за кадастровим номером НОМЕР_1 ) коефіцієнта Км2 з максимальним значенням 0,306 та обмежити застосування загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів, у діапазоні від 0,5 до 1.

В обґрунтування позову зазначає, що має у користуванні земельну ділянку за кадастровим номером НОМЕР_1 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , за яку зобов`язана сплачувати земельний податок.

Функції визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих в межах міста Житомира покладено на Міськрайонне управління у Житомирському районі та м. Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області. З метою визначення розміру земельного податку позивач звернулась до відповідача та 01.02.2019 отримала витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №405/0/213-19.

Вказує, що при виготовленні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_1 у порушення п.6 рішення Житомирської міської ради "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомир" №931 від 10.06.2015 відповідач застосував коефіцієнт Км2 із значенням 1,710, а не коефіцієнт Км2 із значенням 0,306, що призвело до значного завищення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Також зазначає, що застосування коефіцієнту Км2 у розмірі 1,710 призвело до значного завищення значення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що у подальшому призводить до відповідного завищення розміру земельного податку, який позивач зобов`язана сплачувати.

Вважаючи дії відповідача щодо застосування коефіцієнту Км2 із значенням 1,710 при наданні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки неправомірними, позивач звернулась до суду з даним позовом.

Відповідно до ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 03.04.2019 провадження у справі відкрито, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 02.05.2019 за правилами спрощеного позовного провадження.

24 квітня 2019 року відповідач надіслав до суду відзив на позовну заяву (вх.№9798/19), в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування зазначає, що жодним законом або підзаконним актом не визначено, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки видається на підставі рішення органу місцевого самоврядування. Крім того зазначає, що законодавчими та нормативно-правовими актами, які регулюють проведення нормативної грошової оцінки земель не передбачено можливості встановлення або обмеження коефіцієнтів органами місцевого самоврядування після затвердження ними технічної документації, як результату проведеної оцінки земель.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання застосовувати при видачі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки іншого коефіцієнту відповідач зазначає, що вказане відноситься до дискреційних повноважень відповідача та виходить за межі завдань адміністративного судочинства. Таким чином відповідач вважає, що діяв у межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та Законами України.

Відповідно до протокольної ухвали суду від 02.05.2019 розгляд справи відкладено на 10.05.2019 у зв"язку з необхідністю надання представником Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області документів на підтвердження представництва інтересів Міськрайонного управління у Житомирському районі та в місті Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Представник позивача в судовому засіданні, 10.05.2019, позов підтримала та просила його задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник третьої особи у судовому засіданні надала усні пояснення, щодо прийнятого Житомирською міською радою рішення "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомир" №931 від 10.06.2015, при вирішення спору по суті позовних вимог поклалася на розсуд суду.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти позову у повному обсязі з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву від 24.04.2019 (за вх.№9798/19) та просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

В ході судового розгляду справи 10.05.2019, судом оголошено зміст позовної заяви, заслухано пояснення представника позивача, представника відповідача та представника третьої особи, досліджено письмові докази, долучені до матеріалів справи та відповідно до протокольної ухвали, суд на місці ухвалив подальший розгляд справи здійснювати у письмовому провадженні.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складене у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача та представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що на 47 сесії 6 скликання Житомирської міської ради 10.06.2015 прийнято рішення №931 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомир" (далі - рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015) (а.с. 22-24).

Згідно з п. 1 та п.2 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Житомира та середню базову вартість одного квадратного метра земель у місті Житомирі 249 грн 80 коп. Пунктом 3 введено в дію нові розміри плати за землю для всіх суб`єктів господарювання та громадян з 01.01.2016.

Відповідно до п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 умовою введення в дію нових розмірів плати за землю є обмеження значення коефіцієнтів, які застосовуються при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок в м.Житомирі, а саме:

- обмежено застосування коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306;

- обмежено застосування загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів, у діапазоні від 0,5 до 1, при цьому, "1" - це максимальне значення коефіцієнту, яке може застосовуватися при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок м. Житомира.

У п.6 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 зазначено, що користувачам та власникам земельних ділянок, незалежно від форм власності та підпорядкування необхідно отримати витяг з технічної документації нормативної грошової оцінки земель м.Житомира для перерахунку розміру плати за землю та при подачі усіх видів звітності застосовувати нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розмір якої визначений з 01.01.2016.

Пунктом 10 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 зобов"язано Управління регулювання земельних відносин Житомирської міської ради забезпечити оформлення та видачу витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира користувачам або власникам земельних ділянок

Відповідно до витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №405/0/213-19 від 01.02.2019 при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_1 , що знаходиться за адресою: м. Житомир, вул.Ватутіна, 55-а, застосовано значення коефіцієнта Км2 у розмірі 1,710. сукупний коефіцієнт Км3 у розмірі 1,044. Коефіцієнт індексації 1,249 х 1,433 х 1,060=1,897 (а.с. 19)

06 лютого 2019 року ОСОБА_1 звернулась до відповідача із відповідною заявою, в якій просила на виконання п.4 рішення Житомирської міської ради "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомир" №931 від 10.06.2015 переглянути наданий раніше витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_1 :027: НОМЕР_1 , застосувавши коефіцієнт Км2 з максимальним значенням 0,306 та коефіцієнт Км3, що є добутком локальних факторів у діапазоні від 0,5 до 1 для земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_1 та видати новий витяг (а.с.20).

Листом від 26.02.2019 №Н-65/0-0.15-217/153-19 Міськрайонне управління у Житомирському районі та м.Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області повідомило позивачу, що відповідно до порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого спільним наказом Держкомзему, Мінбудархітектури, Мінагрополітики та Української академії аграрних наук від 27.01.2006 №18/15/21/11 та Технічної документації по визначенню нормативної грошової оцінки земель м.Житомира Житомирської області граничні значення коефіцієнтів становлять: Км2 - 3,0 - 3,5; 0,30; Км3 - 0,50 - 1,50. З огляду на вказане, підстав для видачі нового витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки немає (а.с.21).

Позивач, вважаючи що відповідачем протиправно при наданні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №405/0/2013-19 від 01.02.2019 не застосовано положення п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомир", звернулась до суду із даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.1 Закону України від 11.12.2003 №1378-ІV "Про оцінку земель" (далі - Закон України №1378-ІV) нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно з ст.5, 13 зазначеного Закону, ст.201 Земельного кодексу України обов`язкова нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Методика грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, яка визначає мету, функції грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, інформаційну базу для грошової оцінки земель, порядок її проведення, затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 №213 (далі - Методика №213).

Механізм визначення нормативної грошової оцінки земель врегульований Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики України та продовольства України від 25.11.2016 №489 (далі - Порядок №489).

Згідно з п.1.3 Порядку №489 інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани територій, відомості Державного земельного кадастру, дані інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

Відповідно до Розділу ІІ "Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів" Порядку №489 передбачено, що Коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою: Км = Км1 х Км2 х Км3, де Км1 - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення;

Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони);

Км3 - локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Отже, суд зазначає, що при визначенні нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки, розташованої в межах населеного пункту, враховуються, окрім інших, відповідні показники коефіцієнту Км2 (коефіцієнт, який характеризує зональні фактори місцеположення земельної ділянки в межах населених пунктів) та коефіцієнту Км3 (коефіцієнт, який характеризує локальні фактори місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерно-геологічними, історико-культурними, природно-ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території).

При цьому, Таблиця 1.6 до вказаного Порядку містить Граничні (максимальні і мінімальні) значення коефіцієнтів, які враховують ступінь містобудівної цінності території в межах населених пунктів (Км2). В даній таблиці прямо зазначено, що для населених пунктів з чисельністю населення від 250 до 500 (тис. чол.), до яких загальновідомо відноситься місто Житомир, максимальні значення коефіцієнту Км2 визначено в межах 3,0 - 3,5, а мінімальне значення цього ж коефіцієнту Км2 визначено 0,30.

Відповідно до ч.1 та 2 ст.20 Закону України №1378-ІV за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Частиною 1 статті 23 Закону України №1378-ІV передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Разом з тим, ч.3 ст.23 Закону України №1378-ІV встановлено, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Матеріали справи свідчать, що рішенням Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок в м. Житомирі обмежено застосування цього коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306 (підпункт 4.1 пункту 4). Затверджено середню базову вартість одного квадратного метра земель у м.Житомирі 249 грн 80 коп. (п.2). Введено в дію нові розміри плати за землю для всіх суб`єктів господарювання та громадян з 01.01.2016 (п.3 рішення).

Одночасно згідно з п.10 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 відповідача зобов`язано забезпечити оформлення та видачу заявникам відповідних витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира.

Згідно з витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки 01.02.2019 №405/0/213-19 при розрахунку нормативної грошової оцінки вартості земельної ділянки площею 16306 кв.м за кадастровим номером НОМЕР_1 , відповідачем застосовано значення Км2 1,710 та сукупний коефіцієнт Км3 1,044, коефіцієнт індексації нормативної-грошової оцінки земельної ділянки 1,249*1,433*1,060=1,897.

Таким чином, відповідачем не враховано обмеження застосування коефіцієнта Км2 та Км3, встановлене п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Саме ці критерії є визначальними при перевірці на правомірність рішень та дій органів державної влади, що визначено ч.3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Статтею 144 Конституції України визначено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Згідно з ч.1 ст.12 Земельного кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад.

Рада у межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень (ст.59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Згідно з ч.1 ст.73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Таким чином, рішення 47 сесії 6 скликання Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомир" є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, а також підприємствами, установами і організаціями.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку, що невиконання відповідачем п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 суперечить вимогам законодавства, а тому такі дії є протиправними.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлені критерії, якими керується адміністративний суд при перевірці рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

У розумінні КАС України виявлення невідповідності діяльності суб`єкта владних повноважень хоча б одному із зазначених критеріїв для оцінювання його рішень, дій та бездіяльності слугує підставою для задоволення адміністративного позову за умови, що встановлено порушення прав, свобод та інтересів позивача.

У ході розгляду справи знайшов своє підтвердження факт порушення прав позивача з боку відповідача, при цьому останнім протилежного суду не доведено.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Щодо твердження відповідача, що позовні вимоги в частині зобов`язання надати витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, застосувати інший коефіцієнт, є виключною компетенцією органів Держгеокадастру, суд зазначає наступне.

Під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке суб`єкт владних повноважень чи інший суб`єкт при здійсненні владних управлінський функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли він може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Тобто здійснення дискреційних повноважень може, в деяких випадках, передбачати вибір між здійсненням певних дій і нездійсненням дій.

Також, поняття дискреційних повноважень наведене у Рекомендації Комітету Ради Європи № R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів Ради Європи 11 березня 1980 року на 316-й нараді, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

З огляду на викладене, дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом таких повноважень є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова "може".

Проте, у даній справі, відповідач помилково вважає свої повноваження дискреційними. Відповідач не наділений повноваженнями за конкретних фактичних обставин діяти не за законом, а на власний розсуд, зокрема, застосувати при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнт Км2 та Км3, або ні. Безперечно, правомірним у даному випадку є лише один варіант поведінки, залежно від фактичних обставин, а тому повноваження відповідача у спірних правовідносинах не є дискреційними.

З урахуванням зазначеного, враховуючи наявність порушеного права та необхідність застосування судом ефективного механізму для його відновлення, суд вважає за можливе зобов`язати відповідача повторно розглянути заяву позивача від 06.02.2019 про надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, застосувавши при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_1 , коефіцієнт Км2 з максимальним значенням 0,306 та обмежити застосування загального значення коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів у діапазоні від 0,5 до 1, відповідно до п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідачем в порушення частини другої статті 77 КАС України не доведено, а позивачем та наявною у матеріалах справи сукупністю належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів спростовано правомірність не застосування Міськрайонним управлінням у Житомирському районі та у місті Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області положень п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015, а тому позовні вимоги фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з адміністративним позовом позивачем сплачений судовий збір у розмірі 1921 грн. У зв`язку із задоволенням позовних вимог суд дійшов до висновку, що судові витрати, понесені позивачем підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Проте, оскільки Міськрайонне управління Держгеокадастру у Житомирському районі та м. Житомирі є структурним підрозділом Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області та не є юридичною особою, понесені позивачем судові витрати у розмірі 1921 грн підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань юридичної особи - Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Керуючись статтями 6-9, 32, 77, 90, 139, 241-246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,-

вирішив:

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , ідн. номер НОМЕР_2 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Житомирська міська рада (майдан С.П. Корольова, буд.4/2, м.Житомир, 10014, ), до Міськрайонного управління у Житомирському районі та в місті Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області (вул.М.Бердичівська, буд.17, м.Житомир, 10014) про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії, - задовольнити.

Визнати протиправними дії Міськрайонного управління у Житомирському районі та м.Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області щодо неврахування п.4 рішення Житомирської міської ради "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомир" від 10.06.2015 №931 при наданні фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 витягу №405/0/213-19 від 01.02.2019 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, а саме: незастосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , коефіцієнта Км2 з максимальним значенням 0,306 та загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів у діапазоні від 0,5 до 1;

Зобов"язати Міськрайонне управління у Житомирському районі та м.Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області повторно розглянути заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 від 06.02.2019 про надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_1 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 , застосувавши при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнт Км2 з максимальним значенням 0,306 та обмежити застосування загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів у діапазоні від 0,5 до 1.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області () на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у сумі розміром 1921 (одна тисяча дв"ятсот двадцять одна) грн 00 (нуль) коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення.

Рішення складено в повному обсязі 27 травня 2019 року.

Суддя А.В. Горовенко