Справа № 1.380.2019.001234
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2019-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 1.380.2019.001234
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі в частині

16 травня 2019 року

м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Крутько О.В.,

за участю секретаря судового засідання Лізогуб В.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представників відповідача 1 Кубай Ю

представника відповідача 2 Павлів О.В. , ОСОБА_4 ,

під час розгляду у підготовчому засіданні в м. Львові адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Львівського міського голови, Державного кадастрового реєстратора Відділу у м.Львові Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про визнання протиправним та скасування зауваження до ухвали, зобов`язання до вчинення дій, -

В С Т А Н О В И В :

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій позивач просить суд:

-визнати протиправними та скасувати зауваження Львівського міського голови від 24.09.2018 року №2901 вих-657 до ухвали Львівської міської ради від 20.09.2018 року «Про затвердження гр. ОСОБА_1 проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельної ділянки на АДРЕСА_1 ;

-зобов`язати державного реєстратора відділу Держгеокадастру у м.Львові Львівської області відповідно до ухвали Львівської міської ради від 20.09.2018 року «Про затвердження гр. ОСОБА_1 проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельної ділянки на АДРЕСА_1 » внести відповідні кадастрові зміни в частині зміни цільового призначення земельної ділянки площею 0,05550 га, яка призначена для індивідуального садівництва, розташована за адресою АДРЕСА_1, кадастровий номер НОМЕР_1 із цільового призначення землі сільськогосподарського призначення, код 01.05 для індивідуального садівництва на землі житлової та громадської забудови, код 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

В позовній заяві позивач зазначає, що зміст зауваження Львівського міського голови до ухвали Львівської міської ради від 20.09.2018 року "Про затвердження гр. ОСОБА_1 проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельної ділянки на АДРЕСА_1 " щодо неможливості для громадянина ініціювати зміну цільового призначення приватної земельної ділянки, оскільки він вже попередньо безоплатно набув земельну ділянку у власність з таким призначенням є протиправним, позаяк чинне законодавство такої заборони не передбачає.

Ухвалою від 19.03.2019 року відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі.

16.05.2019 року судом поставлено на обговорення питання про закриття провадження у справі в частині визнання протиправними та скасування зауважень Львівського міського голови від 24.09.2018 № 2901 вих-657 до ухвали Львівської міської ради від 20.09.2018 «Про затвердження гр. ОСОБА_1 проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельної ділянки на АДРЕСА_1 .

Позивач та представник позивача у підготовчому засіданні позовні вимоги підтримали повністю, зазначили, що відсутні підстави для закриття провадження у справі в частині визнання протиправними та скасування зауважень Львівського міського голови від 24.09.2018 № 2901 вих-657 до ухвали Львівської міської ради від 20.09.2018 «Про затвердження гр. ОСОБА_1 проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельної ділянки на АДРЕСА_1 ».

Представник відповідача у підготовчому засіданні просили провадження у справі закрити у зв`язку із тим, що позовна вимога про визнання протиправними та скасування зауважень Львівського міського голови від 24.09.2018 № 2901 вих-657 до ухвали Львівської міської ради від 20.09.2018 «Про затвердження гр. ОСОБА_1 проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельної ділянки на АДРЕСА_1 » не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Розглянувши та дослідивши надані документи, заслухавши пояснення позивача, представника позивача та представників відповідачів, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Адміністративною справою відповідно до п.1 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Публічно правовий спір згідно з п.2 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, в спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак, сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» № 280/97-ВР від 21.05.1997 Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос. Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради.

Відповідно до ч.4 ст. 59 зазначеного Закону рішення сільської, селищної, міської ради у п`ятиденний строк з моменту його прийняття може бути зупинено сільським, селищним, міським головою і внесено на повторний розгляд відповідної ради із обґрунтуванням зауважень. Рада зобов`язана у двотижневий строк повторно розглянути рішення. Якщо рада відхилила зауваження сільського, селищного, міського голови і підтвердила попереднє рішення двома третинами депутатів від загального складу ради, воно набирає чинності.

Отже, сільський, селищний, міський голова наділений своєрідним «правом вето» стосовно рішень відповідної ради. Виконання рішення сільської, селищної, міської ради у 5-денний строк з моменту його прийняття може бути призупинене сільським, селищним, міським головою, а саме питання, з якого це рішення приймалося, внесене на повторний розгляд відповідної ради з обґрунтуванням зауважень. Рада зобов`язана у 2-тижневий строк повторно розглянути рішення. Якщо рада відхилила зауваження сільського, селищного, міського голови і підтвердила попереднє рішення двома третинами депутатів від загального складу ради, воно набирає чинності.

Право на подання зауважень міського голови це дискреційне (самостійне) право на вирішення кола питань в межах закону. Тобто, дискреційні повноваження дають можливість на власний розсуд (без узгодження) визначати зміст рішення або вибрати один із кількох варіантів рішення.

Міський голова у такому випадку не вирішує питання з якого звернувся позивач і не приймає самостійного рішення, а лише призупиняє прийняте рішення, а рішення приймається міською радою на її засіданні шляхом голосування і лише після того рішення набирає чинності.

Таким чином, Ухвала «Про розгляд питання затвердження гр. ОСОБА_1 проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельної ділянки», яка була проголосована на пленарному засіданні Львівської міської ради 20.09.2018 не набрала чинності.

27.12.2018 року зазначене рішення було повторно внесене на голосування з поданими зауваженнями та попереднє рішення не було підтверджено. Отже, ухвала не набрала чинності.

Зауваження міського голови не можуть розглядатися як рішення (розпорядження) міського голови, а є формою участі міського голови у процесі прийняття рішень (ухвал) міською радою і дискреційним правом головної посадової особи відповідної територіальної громади.

Отже, міський голова при реалізації «права вето» та поданні зауважень до ухвал відповідної ради не виконує владних управлінських функцій, а реалізовує свої повноваження щодо участі у процесі прийняття рішень (ухвал) міською радою, а тому дані вимоги не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

З огляду на вищевказане, провадження у справі в частині визнання протиправними та скасування зауважень Львівського міського голови від 24.09.2018 № 2901 вих-657 до ухвали Львівської міської ради від 20.09.2018 «Про затвердження гр. ОСОБА_1 проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельної ділянки на АДРЕСА_1 » слід закрити.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У пункті 24 рішення від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що фраза «судом встановленим законом» поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Згідно з п.1 ч.1 ст.238 КАС України, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства суд закриває провадження у справі.

У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається (ч.2 ст. 239 КАС України).

Керуючись ст.ст.183, 238, 239, 241, 248, 256, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Закрити провадження у справі №1.380.2019.001234 в частині визнання протиправними та скасування зауважень Львівського міського голови від 24.09.2018 № 2901 вих-657 до ухвали Львівської міської ради від 20.09.2018 «Про затвердження гр. ОСОБА_1 проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельної ділянки на АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали складено 17.05.2019 року.

Суддя Крутько О.В.