Справа № 357/510/19
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2019-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 357/510/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Пилипенко О.Є.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні (без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу) апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 квітня 2019 року, суддя Орєхов О.І., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради (відділ державного архітектурно-будівельного контролю) про про визнання незаконною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з адміністративним позовом до Білоцерківської міської ради (відділ державного архітектурно-будівельного контролю), в якому просила визнати протиправною та скасувати постанову №А-1610 від 16.10.2018 року начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області Дорогань Володимира Леонідовича по справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 12 ст. 96 КУпАП ОСОБА_1 та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200,00 гривень.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 квітня 2019 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивачка подала апеляційну скаргу, в якій зазначає, що оскаржувана постанова суду не відповідає вимогам матеріального та процесуального права, судом першої інстанції неповно з`ясовано та не доведено обставини, що мають значення для справи, висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, в зв`язку з чим просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Згідно з частиною 2 статті 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, відповідно до частини 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 було направлено до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке отримано відділом 27.07.2018 року, про що свідчить відповідний штамп, а 03.08.2018 року присвоєно номер КС 67.

З вказного повідомлення вбачається, що позивачка зазначала в останньому про реконструкцію квартири під стоматологічний кабінет за адресою: АДРЕСА_1 , в якому було також відображено, що технічний нагляд здійснює ОСОБА_2 , кваліфікаційний сертифікат інженера технічного нагляду серія НОМЕР_3, проектна документація розроблена ТОВ «Проект Інвест XXI», головний архітектор проекту ОСОБА_3, Наказ № 1-131-А/18/2 від 27.06.2018 року, виданий ТОВ «Проект Інвест XXI», серія сертифіката НОМЕР_2 .

На підставі направлення для проведення позапланового заходу № 3 від 13.09.2018 року, строк дії направлення з 20.09.2018 року до 03.10.2018 року для здійснення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва за даресою: АДРЕСА_1 , яке було отримано позивачкою 20.09.2018 року, що підтверджується її підписом (а.с. 92), посадовими особами відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради проведено позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_2 .

З Акту № 3 від 03.10.2018 року вбачається, що позаплановою перевіркою було встановлено, що ОСОБА_1 виконує будівельні роботи з реконструкції власної житлової квартири (договір купівлі-продажу, № НМХ 204371 від 05.03.2018 року, який посвідчено приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Мельничук І.М.) за адресою: 09100 АДРЕСА_1 під стоматологічний кабінет.

Будівельні роботи виконуються: без проектної документації; без містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки; гр. ОСОБА_1 не забезпечено здійснення авторського нагляду на об`єкті будівництва; гр. ОСОБА_1 не забезпечено здійснення у справі технічного нагляду на об`єкті будівництва; об`єкт будівництва будується з порушенням ведення виконавчої документації, а саме, відсутні журнали загальних робіт, авторського нагляду, акти прихованих робіт. Враховуючи вище викладене свідчить про те, що гр. ОСОБА_1 подала недостовірні дані в поданому повідомленні про початок будівельних робіт (а.с. 93-102).

03.10.2018 року головним спеціалістом відділу ДАБК БМР Юрчиком О.В. на підставі акту перевірки складено протокол № 1-Л-А 0310/3 про адміністративне правопорушення відносно позивачки (а.с. 103-104), а також видано припис № С-0310/3/1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт (а.с. 105) та припис № С-0310/3 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язав останню усунути виявлені перевіркою порушення до 03 грудня 2018 року (а.с. 106). Зазначені документи були отримані позивачкою та остання була обізнана, про що свідчить особистий підпис позивача.

Оскільки, позивачкою не усунуто недоліки, 16.10.2018 року відповідачем було винесено постанову № А-1610/3, якою ОСОБА_1 притягнуто до адіністративної відповідальності за ч.12 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 10200,00 грн. (а.с. 9-11).

З вказаної постанови вбачається, що позивачка вчинила адміністративні правопорушення, передбачені ч. ч. 1, 5, 12, 13 ст. 96 КУпАП, оскільки будівельні роботи виконуються: без проектної документації; без містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки; гр. ОСОБА_1 не забезпечено здійснення авторського нагляду на об`єкті будівництва; гр. ОСОБА_1 не забезпечено здійснення у справі технічного нагляду на об`єкті будівництва; об`єкт будівництва будується з порушенням ведення виконавчої документації, а саме, відсутні журнали загальних робіт, авторського нагляду, акти прихованих робіт, чим порушила вимоги ст. ст. 29, 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч.ч. 1, 2, 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.п. 4.8 п. 4 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва».

Не погоджуючись із вищезазначеною постановою про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, вважаючи її незаконною, а дії відповідача протипраними, з метою відновлення порушеного права, позивачка звернулась з відповідним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Згідно п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

У відповідно до п. 16, 18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Як передбачено у п. 17, 19 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; припис складається у двох примірниках.

Стаття 256 КУпАП передбачає, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Статтею 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Як убачається із матеріалів справи, а саме з протоколу про адміністративне правопорушення, за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті будівництва: «Реконструкція власної квартири під стоматологічний кабінет» за адресою: АДРЕСА_1 виявлено порушення, оскільки громадянка ОСОБА_1 виконує будівельні роботи з реконструкції власної житлової квартири (договір купівлі-продажу, № НМХ 204371 від 05.03.2018 року, який посвідчено приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Мельничук І.М.) за адресою: АДРЕСА_2 під стоматологічний кабінет.

Будівельні роботи виконуються: без проектної документації; без містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки; гр. ОСОБА_1 не забезпечено здійснення авторського нагляду на об`єкті будівництва; гр. ОСОБА_1 не забезпечено здійснення у справі технічного нагляду на об 'скті будівництва; об`єкт будівництва будується з порушенням ведення виконавчої документації, а саме, відсутні журнали загальних робіт, авторського нагляду, акти прихованих робіт. Враховуючи вище викладене свідчить про те, що гр. ОСОБА_1 подала недостовірні дані в поданому повідомленні про початок будівельних робіт, що є порушенням вимог ст. ст. 29, 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч.ч.1, 2, 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.п. 4.8 п. 4 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», відповідальність за встанолені правопорушення передбачені ч.ч.1, 5, 12,13 ст. 96 КУпАП.

Разом з тим, 16 жовтня 2018 року за результатами розгляду адміністративної справи начальником відділу архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської місьої ради Дорогань Володимиром Леонідовичем прийнято постанову, якою притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.12 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 10200,00 грн.

Згідно з ч. 12 ст. 96 КУпАП незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Механізм здійснення авторського нагляду під час нового будівництва. Реконстукції, реставрації, капітального ремоту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств визначений Порядком здійснення авторськоіо нагляд) під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженим посіаповою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року №'903.

Обов`язковість здійснення авторського нагляду не передбачена а ні вищезазначеним Порядком, а ні постановою щодо проведення авторського нагляду за будівництвом ДСТУ-НБ А.22.2- 11:2014, прийнятою наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 31.12.2014 року №393 та належить до компетенції замовника і, як правило, встановлюється в завданні на проектування об`єкта.

В оскаржуваній постанові не вказано, які саме дані із зазначених позивачкою у поданих для реєстрації повідомленнях про початок виконання будівельних робіт, щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, є недостовірними.

Крім того, колегія суддів звертає у вагу про наявність у позивачки розробленого проекту на реконструкцію власного приміщення.

Разом з тим, як убачається з акту перевірки та оскаржуваної постанови контролюючого органу, відповідачем виявлено наступні порушення: будівельні роботи виконуються: без проектної документації; без містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки; гр. ОСОБА_1 не забезпечено здійснення авторського нагляду на об`єкті будівництва; гр. ОСОБА_1 не забезпечено здійснення у справі технічного нагляду на об`єкті будівництва; об`єкт будівництва будується з порушенням ведення виконавчої документації, а саме, відсутні журнали загальних робіт, авторського нагляду, акти прихованих робіт, чим порушила вимоги ст. ст. 29, 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч.ч. 1, 2, 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.п. 4.8 п. 4 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», де відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч.ч. 1, 5, 12, 13 ст. 96 КУпАП, проте відповідно до постанови від 16.10.2018 року позивачку притягнуто до адміністративної відповідальності саме за ч. 12 ст. 96 КУпАП, що передбачає відповідальність лише за незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства.

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що у даному випадку при розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідачем порушеного вимоги чинного законодавства при притягненні ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.12 ст. 96 КУпАП, а тому постанова №А-1610 від 16.10.2018 року підлягає скасуванню.

Щодо доводів відповідача, зазначених у відзиві на апеляційну скаргу, який надійшов на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду 20 травня 2019 року, про порушення строку оскарження позивачкою постанови №А-1610 від 16.10.2018 року, колегія суддів зазначає, що вказаний строк не пропущено, оскільки ОСОБА_1 не була присутня під час розгляду адміністративної справи, а відповідачем не надано належного доказу підтвердження дати отримання позивачкою осаржувальної постанови. Натомість позивачка зазначає, що оскаржувана постанова була отримана останньою від її роботодавця лише наприкінці грудня 2018 року початку січня 2019 року, а тому перебіг строку оскарження постанови №А-1610 від 16.10.2018 року починається з моменту отримання її позивачкою.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції ухвалено судове рішення при неповному з`ясуванні обставин справи та з помилковим застосуванням норм матеріального та процесуального права, а тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до пункту другого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом частини першої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Згідно з ч. 1 ст. 271 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення.

Копії судових рішень у справах, визначених цією статтею, невідкладно видаються учасникам справи або надсилаються їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 272 КАС України судові рішення за наслідками розгляду судами першої інстанції справ, визначених статтями 273, 275-277, 280, 282, пунктами 5 та 6 частини першої статті 283, статтями 286-288 цього Кодексу, набирають законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі їх апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. Судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273-277, 282-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Керуючись ст. ст. 229, 241, 242, 243, 271, 272, 308, 310, 313, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 квітня 2019 року скасувати та ухвалити у справі нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову №А-1610 від 16.10.2018 року начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області Дорогань Володимира Леонідовича по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 12 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200,00 гривень.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Пилипенко О.Є.