Справа № 640/695/19
Суддя: Чередник В. Є.
Дата ухвалення: 2019-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 640/695/19
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 травня 2019 року Київський районний суд м. Харкова
у складі головуючого судді Чередник В.Є.,
за участю секретаря судового засідання Поліщук А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові адміністративну справу 640/695/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Харківській області про протиправність дій, -
10.01.2019 р. до Київського районного суду м.Харкова надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 , в якому позивач просить визнати дії Управління патрульної поліції у Харкфівській області щодо оформлення протоколу серії БД №047626 від 15.06.2018 р. протиправними та відмінити його; визнати дії працівників поліції стосовно проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 протиправними.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, зокрема, що 29.10.2018 р. приблизно о 10:30 годині він проїжджав по вул АДРЕСА_1 Шевченко, буд. 26 їхав у своїх справах. Його попросили зупинитись працівники поліції та повідомили, що водій начебто не пропустив пішохода. Фактично надати докази законності зупинки автотранспорту працівники поліції не надали. Під час перевірки документів позивачу запропонували пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на алкотестері «Драгер», так як він був тверезий він одразу погодився. Але в цей же час виявилося, що у данного екіпажу відсутній прилад для огляду на стан алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим працівник поліції ОСОБА_2 попрохала. почекати деякий час поки інший наряд поліції не підвезе прилад драгер. Коли привезли прилад «Драгер», позивач в нього дунув, але прилад чомусь показав 0.61 % цей показник відповідає легкому сп`янінню, що здивувало водія. Надалі ОСОБА_1 попросив поліцейських відвезти його в наркоцентр для проходження ще одних тестів, так як з результатами вимірювання він не погодився. Співробітники поліції повезли ОСОБА_1 в обласний нарко диспансер, де він здав аналіз, однак результати йому ніхто не показав. У висновку лікар написала, що в аналізах позивача начебто є алкоголь, однак на думку позивача, лікар порушила Інструкцію про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції та внесла відомості, що не відповідають дійсності.
Дії співробітників поліції були незаконними внаслідок того, що вони надали алкотестер але він не відповідає приладу занесеному в протокол і тому позивач вважає, що з метою укриття факту фіктивних аналізів працівники поліції вмовили працівника диспансеру внести фіктивні дані в висновок. Це саме по собі є грубим порушенням прав позивача, співробітниками поліції щодо нього було застосовано методи психічного впливу, він взагалі не повинен був чекати на інший наряд поліції, так як огляд проводиться одразу після зупинки а не через півтори години, для чого, у відповідності із нормами Закону України „Про поліцію", не було жодних підстав. У відношенні позивача було складено протокол № БД № 158930 який було складено 28 жовтня 2018 року о 10:30, при цьому працівниками поліції було застосовано алкотестер драгер АКНР-0024 , що вони фактично визнають,, але в протоколі вказано, що його зупинили о 10:30 за адресою: м. Харків, вул.Шевченко, а дані, щодо начебто огляду внесені як станом на 10:00 (в протоколі вказано при цьому зовсім інший драгер № АРН 0316, при цьому згідно чеку принтеру час перевірки приладом встановлено як 10:07.
На підставі викладеного позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 14.01.2019 р. позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.
24.01.2019 р. представник УПП в Харківській області за довіреністю Черепаха С.В. подав до канцелярії суду відзив на позов, в якому зазначив, що Управління патрульної поліції в Харківській області не погоджується з позовом ОСОБА_1 , вважає його безпідставним та таким, що задоволенню не підлягає виходячи із наступного.
У відповідності до ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
У справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218-221 КУпАП протоколи про правопорушення мають право складати: уповноважені на те посадові особи - органів внутрішніх справ за статтею 130 КУпАП. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається адміністративної відповідальності, при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. Протокол надсилається органові (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу адміністративне правопорушення.
Відповідно до статті 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення.
Таким чином правильність складання протоколів зобов`язаний перевіряти орган, до компетенції якого віднесено розгляд справи про адміністративне правопорушення, в якій протокол є доказом.
Протокол про адміністративне правопорушення є носієм доказової інформації, яка в подальшому може бути використана органом здійснюючим розгляд справи про адміністративне правопорушення з метою прийняття рішення щодо наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення.
Тобто, протокол лише фіксує обставини та факти виявлених порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, а права та обов`язки для суб`єкта, перевірку якого проведено, породжує саме рішення, прийняте на підставі
протоколу, тобто в даному випадку це є постанова.
Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення і дії посадових осіб із включення до такого протоколу певних висновків не породжують правових наслідків для особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, тобто не змінюють стану його суб`єктивних прав та не створюють жодних додаткових обов`язків.
Права позивача можуть бути порушені відповідачем внаслідок прийняття за результатами рішень, які можуть бути оскаржені в судовому порядку.
Таким чином, ані протокол, ані дії посадових осіб із його складання не породжують правових наслідків для позивача, тобто не змінюють стану його суб`єктивних прав та не створюють жодних додаткових обов`язків для нього, тобто не порушують права особи.
Враховуючи вищевикладене, відсутні підстави для задоволення позову ОСОБА_1 , тому представник відповідача просив суд відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Харківській області, про визнання дій щодо оформлення протоколу про адміністративне правопорушення та щодо проведення огляду на стан сп`яніння протиправними (а.с.19-20).
14.03.2019 р. представник УПП в Харківській області за довіреністю Черепаха С.В. подав до канцелярії суду пояснення стосовно заявлених представником позивача клопотань, де зазначив наступне.
Стосовно клопотання про витребування інструкцій та наказів, якими керуються працівники поліції при складанні матеріалів про адміністративні правопорушення, повідомляємо, що згідно ст. З Закону України «Про Національну поліцію» у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами. Порядок оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, зокрема регламентовано Інструкцією з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженою Наказом МВС України № 1395 від 07.11.2015; порядок проведення огляду водіїв на стан сп`яніння регламентована Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції , затвердженою Наказом МВС та МОЗ України № 1452/735 від 09.11.2015. Вказані документи знаходяться у відкритому доступі на порталі rada.gov.ua.
Стосовно клопотання про витребування оригіналів журналу обліку алкотестерів за 2016, 2017, 2018 роки з метою виявлення використання технічного засобу газоаналізатора «Drager Alkotest 6820 ARHS 0316» та «Drager Alkotest 6820 ARHS 0024» в дні, коли згідно відомостей про сервіс, градування та державної повірки вони підлягали перевірці, пояснив наступне: державна повірка приладу «Drager Alkotest 6820 ARHS 0024» здійснена 25.09.2018, «Drager Alkotest 6820 ARHS 0316» - 03.10.2018, тому на момент оформлення матеріалів відносно ОСОБА_1 29.10.2018 вказані прилади не перебували на повірці. Вказані обставини підтверджуються відмітками / сервісних книжках газоаналізаторів (а.с.76-79).
16.04.2019 р. представник УПП в Харківській області за довіреністю Черепаха С.В. подав до канцелярії суду клопотання, в якому просив залучити до матеріалів справи копію постанови Харківського апеляційного суду від 19.03.2019, якою залишено без змін постанову Київського районного суду м. Харкова від 27.12.2018 про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП. У вказаній постанові судом надано оцінку щодо дій працівників патрульної поліції під час оформлення адміністративного матеріалу відносно ОСОБА_1
Підтримав доводи, викладені у відзиві на позовну заяву, просить відмовити в задоволенні позову, справу розглянути без участі представника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (а.с.88).
23.04.2019 р. представник позивача ОСОБА_3 .О. подав до канцелярії суду клопотання про зміну позовних вимог, зазначив, що докази, на яких ґрунтується відповідач, є невідповідними та не свідчать про вчинення позивачем адміністративного правопорушення та є підставою для скасування оскаржуваної постанови інспектора поліції.
Просив визнати протиправним рішення суб`єкта владних повноважень, а саме протокол інспектора поліції Сердюкової Ольги Юріївни серія БД №158930 від 29.10.2018 р. про притягнення до адміністративної відповідальності за ст..130 КУпАП скасувати і закрити справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 (а.с.101-103).
У судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.100).
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься клопотання про розгляд справи за відсутності представника відповідача.
Відповідно до ч.1 ст.205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень ст. 268 КАС України, не перешкоджає розгляду справи.
Враховуючи строки розгляду справи, вжиття судом заходів для сповіщення сторін про дату, час та місце розгляду справи та відсутність будь-яких заяв, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи.
Суд, повно і всебічно з`ясувавши обставини в адміністративній справі, дослідивши матеріали справи, надавши оцінку всім аргументам учасників справи, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з наступних підстав.
Судом встановлені наступні фактичні обставини.
Як вбачається з тестування на алкоголь від 29.10.2018 року № 570, долученого до матеріалів справи, ОСОБА_1 пройшов огляд на стан сп`яніння із застосуванням Drager Alkotest 6820, згідно результатів якого ОСОБА_1 перебуває у стані алкогольного сп`яніння, результат тесту 0,61 ‰ (а.с. 9).
Згідно висновку № 2218 від 29.10.2018 р., ОСОБА_1 пройшов огляд на стан сп`яніння в кабінеті цілодобової наркоекспертизи ОНД, згідно результатів якого ОСОБА_1 перебуває у стані алкогольного сп`яніння (а.с. 12).
Постановою судді судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду від 19.03.2019 р. поновлено ОСОБА_1 пропущений строк на апеляційне оскарження та апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.
Постанову судді Київського районного суду м. Харкова від 27 грудня 2018 року залишено без змін (а.с.89-94).
У постанові зазначено, що «Судовим розглядом встановлено, що 29 жовтня 2018 року о 10-00 годині, в м. Харкові, по вул. Шевченко, 244, водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом «Renault 19», д.н.з. НОМЕР_1 , був зупинений працівниками поліції, в ході спілкування у водія були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови. Пройшов огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки з використанням газоаналізатора «Drager Alcotest 6820» в присутності двох свідків, не погодився з результатами проведеного огляду. Пройшов огляд на стан алкогольного сп`яніння в медичному закладі охорони здоров`я, відповідно до якого ОСОБА_1 перебуває у стані алкогольного сп`яніння. Зазначені обставини підтверджуються протоколом про адміністративне правопорушення серії БД № 158930 від 29 жовтня 2018 року, який складено поліцейським саме за керування саме водієм ОСОБА_1 транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, водій порушив вимоги пункту 2.9 «а» ПДР України, за що передбачена відповідальність за частиною 1 статті 130 КУпАП. Вчинення водієм ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, крім протоколу про адміністративне правопорушення, підтверджується, зокрема, - актом огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів та роздруківкою до нього. Результат огляду на стан сп`яніння становив 0,61 проміле алкоголю у видихаємому повітрі при допустимій нормі 0,2 проміле. ОСОБА_1 акт підписав; - поясненнями свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які засвідчили факт, що ОСОБА_1 пройшов огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою «Drager Alcotest 6820» за результатами якого вміст алкоголю в видихаємому повітрі складає 0,61 проміле та виявив бажання пройти огляд на стан сп`яніння в медичному закладі охорони здоров`я, від надання пояснень водій ОСОБА_1 відмовився; - висновком щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції № 2218 від 29 жовтня 2018 року за результатами якого ОСОБА_1 перебуває у стані алкогольного сп`яніння»
Частиною 4 ст.78 КАС України визначено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно зі ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності, що передбачено ст..254 КУпАП.
У справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218-221 КУпАП протоколи про правопорушення мають право складати: уповноважені на те посадові особи - органів внутрішніх справ за статтею 130 КУпАП. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається адміністративної відповідальності, при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. Протокол надсилається органові (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу адміністративне правопорушення.
Згідно п.1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.
Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Відповідно до ст. 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Стаття 256 КУпАП передбачає, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Працівниками поліції були виявлені факти правопорушення позивачем ОСОБА_1 та складений відносно останнього протокол.
В даному випадку позивач звернувся до суду з позовом, в якому фактично оскаржує дії працівників поліції при складанні протоколу про адміністративне правопорушення.
Разом з тим, відповідно до вимог "Кодексу адміністративного судочинства України (ред. з 15.12.2017) оскаржуватись можуть рішення, дії чи бездіяльність субєктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, а протокол лише зафіксував факт вчинення адміністративного правопорушення по ст.130 ч.1 КУпАП, стягнення за дане правопорушення може накласти лише суд.
Відносно позивача не виносився акт індивідуальної дії, тобто правовий акт компетентного органу або посадової особи, виданий на підставі юридичних фактів і норм права, що визначає права, обов`язки або міру юридичної відповідальності конкретних осіб.
Протокол про адміністративне правопорушення є носієм доказової інформації, яка в подальшому може бути використана органом здійснюючим розгляд справи про адміністративне правопорушення з метою прийняття рішення щодо наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення.
Протокол лише фіксує обставини та факти виявлених порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, а права та обов`язки для суб`єкта, перевірку якого проведено, породжує саме рішення, прийняте на підставі протоколу, тобто в даному випадку це є постанова.
Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення і дії посадових осіб із включення до такого протоколу певних висновків не породжують правових наслідків для особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, тобто не змінюють стану його суб`єктивних прав та не створюють жодних додаткових обов`язків.
Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з п.1 ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.
Пунктом 1 частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.
Відповідно ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
Згідно з ч.2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
Частиною 3 статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими.
У відповідності до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, коли маються підстави для звільнення від доказування.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ст..242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову, оскільки дії працівників поліції не стосувались притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, а стосувались лише фіксації адміністративного правопорушення, що згідно норм чинного КАС України оскарженню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 4, 5, 19, 20, 77, 78, 205, 268, 286, 295 КАС України, ст. 9, 247, 251,254, 256, 265-2, 280 КУпАП, суд, -
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Харківській області про протиправність дій відмовити.
Відповідно ч.2 ст.271 КАС України копії судових рішень у справах, визначених цією статтею, невідкладно видаються учасникам справи або надсилаються їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.
Апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених ст. 286 КАС України можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Судові рішення за наслідками розгляду судами першої інстанції справ, визначених статтями 273, 275-277, 280, 282, пунктами 5 та 6 частини першої статті 283, статтями 286-288цього Кодексу, набирають законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі їх апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова до Другого апеляційного адміністративного суду.
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНН НОМЕР_2 , місце проживання АДРЕСА_2 .
Відповідач - Управління патрульної поліції в Харківській області, місцезнаходження: м.Харків, вул..Шевченка 315-А.
Повне судове рішення складено 16 травня 2019 року.

Суддя Чередник В.Є.