Справа № 200/2402/19-а
Суддя: Голубова Л.Б.
Дата ухвалення: 2019-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2019 р. Справа№200/2402/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Голубової Л.Б., за участі секретаря судового засідання Грисюк І.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Донецького окружного адміністративного суду адміністративну справу

за позовом приватного акціонерного товариства «ДТЕК Шахта Комсомолець Донбасу»

до Офісу великих платників ДФС

про визнання протиправною та скасування вимоги від 05 грудня 2018 року № Ю-53-17

за участю:

представника позивача: Ліневич Л.В., за дов. 28.12.2018 року,

представника відповідача: Дейкун Ю.М ., за дов. від 27.12.2018 року

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Шахта Комсомолець Донбасу» звернулося до суду з позовом до Офісу великих платників ДФС про визнання протиправною та скасування вимоги від 05 грудня 2018 року № Ю-53-17.

Заявлені вимоги позивач обґрунтовував тим, що 11 грудня 2018 року позивачем була отримана вимога № Ю-53-17 від 05 грудня 2018 року про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування на суму 26518060,49 гривень, нарахованої станом на 30 листопада 2018 року.

Не погодившись з вказаної вимогою, позивач оскаржив її в адміністративному порядку до ДФС України, проте рішенням від 05 січня 2019 року вимогу від 05 грудня 2018 року залишено без змін.

Позивач зазначає, що відповідач без законних підстав виніс оскаржувану вимогу. Вважає, що на нього розповсюджується дія пункту 9-4 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» в частині звільнення від виконання обов`язків платника єдиного внеску до закінчення проведення антитерористичної операції, у тому числі звільнення від сплати єдиного внеску у період з 14.04.2014р. по теперішній час.

Зазначає, що до вересня 2016 року перебував на обліку в Спеціалізованій державній податковій інспекції з обслуговування платників податків у м. Донецьку Міжрегіонального головного управління Міндоходів, яка знаходилася у м. Донецьку, а пізніше, у зв`язку з тимчасовою окупацією Донецька - у м. Маріуполі. Вказані міста відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 02.12.2015 року № 1275-р віднесено до населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція.

Оскільки Спеціалізована державна податкова інспекція з обслуговування платників податків у м. Донецьку Міжрегіонального головного управління Міндоходів знаходилася у стані простою в період з 08.07.2014 року по 07.11.2014 року, позивач направив на адресу Міжрегіонального головного управління Міндоходів Центрального офісу з обслуговування великих платників заяву від 17.10.2014 року б/н про звільнення від сплати єдиного соціального внеску, та таким чином виконало вимоги, передбачені пунктом 9-4 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Крім того, позивач надав до Міжрегіонального головного управління Міндоходів Центрального офісу з обслуговування великих платників сертифікати Торгово-промислової палати України від 05.09.2014 року № 2886 та № 2890, якими засвідчено настання форс-мажорних обставин на підприємстві відповідно до ст. 10 Закону України № 1669-VII від 02.09.2014р. «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції».

Вимога про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування на загальну суму 26518060,49 гривень, у тому числі: недоїмка - 26515000,49 гривень, штраф -3060,00 гривень, винесена станом на 30 листопада 2018 року частково включає в себе суми, раніше зазначені у попередніх вимогах, скасованих дев`ятьма рішеннями Донецького окружного адміністративного суду за період листопад 2015 року - липень 2018 року.

Місто Кіровське (Хрестівка) Донецької області, де фактично знаходиться шахта підприємства позивача також входить до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція відповідно до розпорядження КМУ від 02.12.2015 року № 1255-р.

Зазначає, що на облік відповідача Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Шахта Комсомолець Донбасу» зареєструвалося в примусовому порядку згідно розпорядження Офісу великих платників ДФС, тому на нього розповсюджується дія пункту 9-4 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» в частині звільнення від виконання обов`язків платника єдиного внеску до закінчення проведення антитерористичної операції.

Виходячи з наведеного, позивач вважає, що довело наявність форс-мажорних обставин, що спричинило неможливість сплати підприємством ЄСВ, тому з зазначених підстав просить скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ю-53-17 від 05 грудня 2018 року на суму 26518060,49 гривень, тобто й на суми, які вже раніше скасовані судовими рішеннями.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 18 лютого 2019 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 28 лютого 2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 21 березня 2019 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 18 березня 2019 року у задоволенні клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції відмовлено.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 21 березня 2019 року у задоволенні клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції відмовлено.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 21 березня 2019 року відкладено підготовче засідання на 04 квітня 2019 року.

04 квітня 2019 року відкладено підготовче засідання на 22 квітня 2019 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 22 квітня 2019 року відмовлено у прийнятті та повернуто заявнику уточнену заяву.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 22 квітня 2019 року підготовче провадження закрито, призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 16 травня 2019 року.

Представником відповідача надано письмовий відзив від 15 березня 2019 року (том 3, а.с. 10-11) та додаткові пояснення до відзиву від 19 квітня 2019 року (том 3, а.с. 60-61) та від 02 травня 2019 року разом з інтегрованою карткою платника ЄСВ (том 3, а.с. 70-97).

В обґрунтування незгоди з позовними вимогами зазначає, що платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно сплачувати внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця. Несвоєчасно не сплачена сума є недоїмкою та стягується з застосуванням штрафів.

Згідно облікових даних, наданих відповідачем, заборгованість позивача станом на 30 листопада 2018 року становила 26518060,49 гривень, тому Дніпропетровське управління Офісу великих платників сформувало вимогу на вказану суму боргу.

Також зазначає, що позивач знаходиться на податковому обліку в органі доходів і зборів, що знаходиться на контрольованій Україною території, тому немає встановлених законом № 2464 підстав для звільнення позивача від сплати ЄСВ.

З зазначених причин відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст. 72-79 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Шахта Комсомолець Донбасу» є юридичною особою, яке зареєстровано та обліковується в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців з кодом 005508186, що доведено витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (том 1, а.с. 18-21).

Позивач знаходився на обліку СДПІ з обслуговування великих платників у м. Донецьку, але з 08 вересня 2016 року переведений на облік Дніпропетровського управління Офісу великих платників ДФС відповідно до розпорядження № 47-р від 08.09.2016 року у зв`язку з реорганізацією СДПІ з обслуговування великих платників у м. Донецьку шляхом приєднання до Офісу великих платників ДФС згідно постанови КМУ від 30.03.2016 року № 247 (том 3, а.с. 62-64).

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.

Відповідно до пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України, статті 94 Податкового кодексу України (надалі - ПК України) податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідач у даній справі є суб`єктом владних повноважень, який відповідно до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» здійснює адміністрування зазначеного внеску з жовтня 2013 року.

Отже, безпосередньо, правовідносини, що склалися між сторонами, регулюються Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 року № 2464-VI (далі - Закон № 2464) із змінами і доповненнями.

Відповідно до абзаців 1, 3, 4 частини 4 статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з п. 2 та п. 4 розділу ІІІ Порядку ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, який діяв до 10.06.2016р., затвердженого Наказом Міністерства доходів і зборів України від 05.12.2013р. № 765 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04 лютого 2014р. за № 217/24994, передбачено, що зобов`язання, штрафні санкції, пеня за податками, зборами, митними платежами, суми до сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником у звітності, відображаються територіальним органом Міндоходів в інтегрованій картці платника.

Нарахування податків, зборів та сум єдиного внеску в інтегрованій картці платника здійснюються відповідно до звітності, що подається платником до територіального органу Міндоходів, а також митних та інших платежів - на підставі оформленої митної декларації.

Нарахування узгоджених сум грошових зобов`язань за податками, зборами, митними платежами та сум єдиного внеску, нарахованих до сплати, в інтегрованій картці платника здійснюється датою граничного строку сплати таких нарахувань.

При поданні уточнюючого розрахунку, що збільшує або зменшує грошові зобов`язання минулих податкових періодів платника та ліквідаційної звітності, нарахування в інтегрованій картці платника проводиться датою його подання.

Згідно з п. 1 підрозділу 1 розділу IV Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, який діє з 10.06.2016р., затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016р. №422 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20 травня 2016р. за № 751/28881, передбачено, що первинні показники, що відображаються в підсистемі, яка забезпечує обробку податкової звітності та платежів, є показниками форм податкової звітності та звітності з єдиного внеску, затверджених у встановленому порядку

У відповідності до п. 1 підрозділу 2 вказаного Порядку прийняття Звітного документа є обов`язком контролюючого органу.

Дані Звітних документів, поданих платниками на паперових носіях, переносяться до інформаційної системи органів ДФС у терміни, встановлені регламентом комп`ютерної обробки Звітних документів.

Після повного внесення даних Звітного документа такий документ отримує статус «Повністю введено».

Для звітних документів, поданих засобами електронного зв`язку в електронній формі, статус «Повністю введено» вважається присвоєним за умовчанням.

Таким чином, визначені платником суми єдиного внеску до сплати підлягають відображенню у відповідній картці платника ЄСВ.

05 грудня 2018 року Офіс великих платників ДФС сформував вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ю-53-17 щодо сплати позивачем недоїмки з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування на загальну суму 26518060,49 гривень, у тому числі: недоїмка - 26515000,49 гривень, штраф -3060,00 гривень (том 1, а.с. 8). В спірній вимозі зазначено, що сформована вона станом на 30 листопада 2018 року.

Згідно з п. 1 та п. 12 ч. 2 ст.6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено, що платник єдиного внеску зобов`язаний: своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок; виконувати інші вимоги, передбачені цим Законом.

Суд зазначає, що при формуванні вимоги контролюючий орган не визначає платнику суму єдиного внеску до сплати, оскільки такі суми попередньо визначаються на підставі відповідної звітності або рішень. Фактично, вимога формується внаслідок наявності в картці платника відомостей про нараховані суми єдиного внеску, у тому числі нараховані самим платником, але не сплачені у встановлений ч. 8 ст. 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» строк.

Підставою виникнення зазначеного вище боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є самостійно задекларовані позивачем суми ЄСВ за період січень 2017 року - листопад 2018 року, про що зазначено в інтегрованій картці позивача (том 3, а.с. 73-97).

Законом України №1669-VII від 02.09.2014р. «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», який набрав чинності 15.10.2014р., у Законі України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» розділ VIII «Прикінцеві та перехідні положення» доповнено пунктом 9-3 (у наступному 9-4) такого змісту:

«9-3. Платники єдиного внеску, визначені статтею 4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014, звільняються від виконання своїх обов`язків, визначених частиною другою статті 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», на період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції або військового чи надзвичайного стану.

Підставою для такого звільнення є заява платника єдиного внеску, яка подається ним до органу доходів і зборів за основним місцем обліку або за місцем його тимчасового проживання у довільній формі не пізніше тридцяти календарних днів, наступних за днем закінчення антитерористичної операції.

Відповідальність, штрафні та фінансові санкції, передбачені цим Законом за невиконання обов`язків платника єдиного внеску в період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції, до платників єдиного внеску, зазначених у цьому пункті, не застосовуються.

Недоїмка, що виникла у платників єдиного внеску, які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014, визнається безнадійною та підлягає списанню в порядку, передбаченому Податковим кодексом України для списання безнадійного податкового боргу».

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 30 жовтня 2014р. №1053-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція» до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція включено м. Донецьк, де знаходився на обліку позивач.

Дію вказаного Розпорядження зупинено Розпорядженням Кабінету Міністрів України №1079-р від 05.11.2014р.

Вказані розпорядження втратили чинність згідно з Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 02 грудня 2015 р. № 1275-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України». Вказаним розпорядженням до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція включено м. Донецьк, де до 08 вересня 2016 року був зареєстрований позивач.

При цьому, період невиконання обов`язків платника єдиного соціального внеску починається з січня 2017 року, тобто, коли позивач вже знаходився на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території підконтрольній уряду України.

Суд зауважує, що пункт 9-4 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» звільняє платників ЄСВ від відповідальності не в залежності від їх місцезнаходження, а в залежності від знаходження на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції».

Судом встановлено, що з 08.09.2016 року позивач перебуває на обліку в Дніпропетровському управлінні Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби. Міста Київ та Дніпро не віднесено до переліку міст, де проводилася антитерористична операція зазначеними вище постановами Кабінету Міністрів України, тому з 08.09.2019 року у відповідача були підстави для нарахування зобов`язань з ЄСВ.

Судом не приймається до уваги реорганізація СДПІ з обслуговування великих платників у м. Донецьку шляхом приєднання до Офісу великих платників, оскільки пункт 9-4 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 2464 чітко регламентує порядок застосування пільги щодо звільнення від обов`язків сплати ЄСВ саме від знаходження на обліку в органах доходів і зборів, розташованих в зоні проведення АТО без врахування постанови КМУ від 30.03.2016 року № 247 «Деякі питання територіальних органів Державної фіскальної служби» чи Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 року № 588.

Аналогічна правова позиція наведена у рішенні Верховного суду від 30 березня 2018 року у зразковій справі № 812/292/18-а. Зокрема, Верховний суд зазначив, що, позивач звільняється від відповідальності за несвоєчасну сплату єдиного внеску з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції за умови перебування його на обліку органу доходів і зборів, розташованому на території населеного пункту, де проводилася така операція.

Відтак, з вересня 2016 року позивач не заходиться на обліку органу доходів і зборів, розташованому на території населеного пункту, де проводилася така операція.

За таких обставин, вимоги позивача про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ю-53-17 від 05 грудня 2018 року не підлягають задоволенню.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено, судові витрати позивачу не відшкодовуються.

Згідно частини 3 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України у виняткових випадках залежно від складності справи складення рішення, постанови у повному обсязі може бути відкладено на строк не більш як десять, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Відповідно до частини 4 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

З огляду на викладене, на підставі положень Податкового кодексу України, Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» та на підставі ст.ст. 2, 17, 77, 90, 139, 242-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У позовних вимогах приватного акціонерного товариства «ДТЕК Шахта Комсомолець Донбасу» (місцезнаходження згідно даних з ЄДР: 85000, Донецька область, м. Добропілля, вул. Київська, буд. 1, ) до Офісу великих платників ДФС (місцезнаходження згідно даних з ЄДР: 04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, буд. 11-Г, ) про визнання протиправною та скасування вимоги від 05 грудня 2018 року № Ю-53-17 - відмовити.

Рішення прийняте в нарадчій кімнаті та проголошено його вступну та резолютивну частини в присутності представників сторін 16 травня 2019 року.

Рішення складено у повному обсязі та підписано 20 травня 2019 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Голубова Л.Б.