Справа № 460/2660/18
Суддя: Макарик Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2019-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2019 рокуЛьвів№ 857/2567/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Макарика В.Я.

суддів Глушка І.В., Коваля Р.Й.

за участю секретаря судового засідання Цар М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 15 січня 2019 року (головуючий суддя в суді першої інстанції Махаринець Д.Є., м. Рівне) у справі №560/2660/18 за адміністративним позовом Відкритого акціонерного товариства «Берестовецький спецкар`єр» до Головного управління ДФС у Рівненській області, Головного управління Державної казначейської служби України у Рівненській області про зобов`язання вчинення певних дій, стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

22 жовтня 2018 року Відкрите акціонерне товариство «Берестовецький спецкар`єр» звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Рівненській області, Головного управління Державної казначейської служби України у Рівненській області в якому просило зобов`язати Головне управління ДФС у Рівненській області внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані про узгоджені суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість по декларації за червень 2015 року, які необхідні для відшкодування Відкритому акціонерному товариству Берестовецький спецкар`єр суми податку на додану вартість за червень 2015 року у розмірі 126 426 грн. Стягнути з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Рівненській області на користь Відкритого акціонерного товариства Берестовецький спецкар`єр (вул. Сидорова, буд. 3, с. Берестовець, Костопільський район, Рівненська область, 35043, ) 40 675 (сорок тисяч шістсот сімдесят п`ять) грн. 22 коп. пені, нарахованої на суму заборгованості з бюджетного відшкодування з податку на додану вартість за період з 19.11.2016 року по 19.10.2018 року по декларації з податку на додану вартість за червень 2015 року.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 15 січня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю.

Зобов`язано Головне управління ДФС у Рівненській області внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані про узгоджені суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість по декларації за червень 2015 року, які необхідні для відшкодування Відкритому акціонерному товариству Берестовецький спецкар`єр суми податку на додану вартість за червень 2015 року у розмірі 126 426 грн. (сто двадцять шість тисяч чотириста двадцять шість гривень).

Стягнуто з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Рівненській області на користь Відкритого акціонерного товариства Берестовецький спецкар`єр (вул. Сидорова, буд. 3, с. Берестовець, Костопільський район, Рівненська область, 35043, ) 40 675 (сорок тисяч шістсот сімдесят п`ять гривень двадцять дві копійки) грн. 22 коп. пені, нарахованої на суму заборгованості з бюджетного відшкодування з податку на додану вартість за період з 19.11.2016 року по 19.10.2018 року по декларації з податку на додану вартість за червень 2015 року.

Стягнуто на користь Відкритого акціонерного товариства Берестовецький спецкар`єр за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДФС у Рівненській області (вул. Відінська, 12, м. Рівне, 33023, ) судовий збір в сумі 3524 грн. (три тисячі п`ятсот двадцять чотири гривні).

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем Головним управлінням ДФС у Рівненській області подано апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

Апелянт вважає, що суд першої інстанції неправильно встановив обставини справи, неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, висновки викладені у рішенні суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, суд неправильно застосував норми матеріального права, рішення прийняте з порушенням норм процесуального права, без врахування принципу верховенства права з підстав викладених в апеляційній скарзі.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу за вх. №К-8549/19 від 19 квітня 2019 року в якому зазначає, що рішення суду першої інстанції є законне, обґрунтованим та мотивованим, прийнятим з дотриманням норм процесуального права. Позивач вважає, що наведені апелянтом у апеляційній скарзі підстави та обставини для скасування оскаржуваного рішення суду є надуманими, а тому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Учасники справи в судове засідання не прибули, про дату, час і місце апеляційного розгляду повідомлені належним чином, тому суд вважає можливим проведення розгляду справи у їх відсутності за наявними в справі матеріалами, та на основі наявних у ній доказів.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд апеляційної інстанції заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши підстави в межах апеляційної скарги, вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Судом апеляційної інстанції встановлено з матеріалів справи, що Костопільською об`єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Рівненській області було проведено камеральну перевірку правомірності нарахування суми бюджетного відшкодування згідно уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань ВАТ Берестовецький спецкар`єр з податку на додану вартість за червень 2015 року, результати якої оформлено актом від 15.01.2016 року №8/15/05474856.

За результатами перевірки Костопільською об`єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Рівненській області було прийнято податкове повідомлення-рішення від 25.01.2016 року №, яким ВАТ Берестовецький спецкар`єр зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 126 426 грн. та застосовано штрафні (фінансові) санкції в сумі 63 312 грн. Згідно постанови Рівненського окружного адміністративного суду від 13.06.2017 року, залишеної без змін ухвалами Житомирського апеляційного адміністративного суду від 26.10.2016 року та Вищого адміністративного суду України від 12.07.2017 року по справі №817/114/16 за позовом ВАТ Берестовецький спецкар`єр до Рівненської об`єднаної ДПІ ГУ ДФС у Рівненській області, податкове повідомлення-рішення № від 25.01.2016 року про зменшення суми бюджетного відшкодування в розмірі 189 639 грн. було визнано протиправним та скасовано.

Факт неотримання позивачем бюджетного відшкодування за червень 2015 року в сумі 126 426 грн. підтверджується листами ГУ ДФС у Рівненській області №129/10С/17-00-12-02-05 від 21.08.2017 року та №76/11/17-00-12-02-05 від 07.09.2018 року.

З 01.01.2017 року набрав чинності Закон України Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні, яким внесення зміни, зокрема до статті 200 Податкового кодексу України. Вказаним законом змінений порядок здійснення бюджетного відшкодування, який вже не передбачає надання контролюючим органом висновку про відшкодування та його направлення до органу державного казначейства, оскільки таке відшкодування здійснюється в автоматичному порядку на підставі інформації, відображеної в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Згідно з підпунктом 200.7.1 пункту 200.7 статті 200 Податкового кодексу України, формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Відповідно до підпункту 200.7.2 пункту 200.7 статті 200 Податкового кодексу України, заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.

Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Порядок узгодження зазначеної у заяві суми бюджетного відшкодування закріплений в пункті 200.12 статті 200 Податкового кодексу України.

Відповідно до підпункту а пункту 200.12 статті 200 Податкового кодексу України, зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення перевірки, в разі, якщо контролюючим органом внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про відсутність порушень під час такої перевірки. У випадках, передбачених підпунктами а, г і ґ цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України.

На підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п`яти операційних днів (п. 200.13 ст. 200 Податкового кодексу України).

Пунктами 52 та 56 підрозділу 2 Розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України, якими цей підрозділ був доповнений Законом №1797, визначено, що до 10 січня 2017 року центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, зобов`язаний на підставі реєстрів заяв про повернення суми бюджетного відшкодування платникам податку, які відповідають та які не відповідають критеріям, визначеним пунктом 200.19 статті 200 цього Кодексу, в редакції, що діяла до 1 січня 2017 року, сформувати єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування у хронологічному порядку їх надходження.

Формування, ведення, бюджетне відшкодування та офіційне публікування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, зазначеного у цьому пункті, здійснюються у порядку, визначеному статтею 200 цього Кодексу.

До 01 лютого 2017 року центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, формує у хронологічному порядку надходження заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість Тимчасовий реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 1 лютого 2016 року, за якими станом на 01 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету.

Формування, ведення та офіційне публікування Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, зазначеного у цьому пункті, здійснюються у порядку, визначеному статтею 200 цього Кодексу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25.01.2017 року №26 був затверджений Порядок ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі Порядок), який набрав чинності 01 квітня 2017 року.

Вказаною Постановою передбачено, що до набрання чинності Порядком, бюджетне відшкодування сум податку на додану вартість за заявами, включеними до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, сформованого згідно з пунктом 52 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення Податкового кодексу України, здійснюється у порядку, що діяв до 01 січня 2017 року.

Відповідно до пункту 4 Порядку, податковий орган вносить до Реєстру, зокрема, такі дані: дату закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення та суму бюджетного відшкодування, узгоджену за результатами оскарження; суму узгодженого податковим органом бюджетного відшкодування за кожною заявою та дату її узгодження.

Згідно з пунктом 6 Порядку, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі податкового органу на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду податковий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку (абзац 2 пункту 7 Порядку).

Відповідно до пункту 10 Порядку, внесення даних до Реєстру посадовими особами (уповноваженою особою) ДФС та Казначейства здійснюється з дотриманням вимог законів щодо електронного підпису та електронного документообігу.

Пунктом 12 Порядку передбачено, що узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу Казначейства для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі та перераховується органом Казначейства у строки, передбачені пунктом 200.13 статті 200 Податкового кодексу України, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.

Судом першої інстанції було звернуто увагу на те, що у зв`язку з набранням чинності Порядком, з 01 квітня 2017 року втратив чинність Порядок ведення реєстрів заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 22 лютого 2016 року №68, який передбачав, що реєстри формуються ДФС за даними: прийнятих територіальними податковими органами податкових декларацій з податку на додану вартість або уточнюючих розрахунків з податку на додану вартість, передбачених абзацом четвертим пункту 50.1 статті 50 Кодексу, та заяв, поданих у складі податкових декларацій або уточнюючих розрахунків; податкової інформації, зібраної та отриманої органами доходів і зборів, відповідно до глави 7 Кодексу.

Таким чином, Реєстри заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, які діяли як до 01 квітня 2017 року, так і після цієї дати, передбачають його інформаційне наповнення, зокрема, внесення інформації про узгоджену суму бюджетного відшкодування, яка підлягає перерахуванню платнику податків, саме контролюючими органами.

У разі внесення заяви про бюджетне відшкодування до Реєстру відповідно до Порядку №68, який діяв до 01 квітня 2017 року, відповідна інформація мала бути включена у сформований до 10 січня 2017 року єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та у Тимчасовий реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 01 лютого 2016 року, за якими станом на 01 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету.

Бюджетне відшкодування за такими заявами до 01 квітня 2017 року мало здійснюватися у раніше визначеному порядку, тобто зі складанням контролюючим органом відповідного висновку та його наданням територіальному органу Державної казначейської служби України.

З 01 квітня 2017 передумовою для отримання платником податків належної йому суми бюджетного відшкодування є відображення податковим органом в Реєстрі інформації про її узгодження.

Таким чином, після набрання чинності Порядком, тобто з 01 квітня 2017, контролюючий орган зобов`язаний внести до Реєстру дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку, задля забезпечення доступу органу Казначейства до таких сум податкового органу для перерахування на рахунки платника податку.

Судом першої інстанції встановлено, що судове рішення у справі №817/114/16 виконано не було. Відповідачем 1 не складено ані висновок про суму бюджетного відшкодування для його надання органу Держказначейства (до 01 квітня 2017 року), ані внесені дані до Реєстру щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку (з 01 квітня 2017 року).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27.02.2018 року (справа №822/1877/16) та у постанові Верховного Суду від 24.05.2018 року у справі №822/2703/17.

З огляду на те, що з 01.04.2017 року порядок відшкодування платниками податку сум податку на додану вартість з бюджету був змінений, та враховуючи необхідність повного та ефективного захисту прав та інтересів позивача, єдиним ефективним способом захисту для позивача є зобов`язання відповідача 1 внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування необхідні дані щодо відшкодування позивачу суми податку на додану вартість за червень 2015 року.

Згідно п. 17.1.11 ст. 17 Податкового кодексу України, платник податків має право на повне відшкодування збитків (шкоди), заподіяних незаконними діями (бездіяльністю) контролюючих органів (їх посадових осіб) у встановленому законом порядку.

Відповідно до п. 200.23 ст. 200 Податкового кодексу України, суми податку не відшкодовані платникам протягом визначеного цією статтею строку вважаються заборгованістю бюджету з відшкодування податку на додану вартість. На суму такої заборгованості нараховується пеня на рівні 120 % облікової ставки Національного банку України, встановленої на момент виникнення пені, протягом строку її дії, включаючи день погашення.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що так як позивачу не було відшкодовано відповідну суму бюджетного відшкодування у встановлені законом строки, позивач набув право на нарахування пені у порядку, встановленому п. 200.23 ст. 200 Податкового кодексу України.

Також слід зазначити, що неподання органом фіскальної служби після закінчення процедури узгодження суми бюджетного відшкодування, та непогашення у зв`язку з цим заборгованості бюджету з ПДВ, не позбавляє платника податку права пред`явити вимоги про стягнення зазначеної пені. Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 03.06.2014 року № 21-131а14. Аналогічна позиція викладена також в постанові Верховного Суду від 07 лютого 2018 року у справі №810/1960/16.

При цьому, позивач з тлумачення пункту 200.23 статті 200 Податкового кодексу України, при обчисленні пені враховував облікову ставку НБУ, встановлену на момент виникнення пені, протягом строку дії такої пені. Отже, облікова ставка НБУ фіксується на момент виникнення пені та у разі зміни розміру ставки протягом строку нарахування пені, такі зміни при обчисленні не враховуються.

Згідно п. 200.15 ст. 200 Податкового кодексу України (в редакції, що діла станом на листопад 2016 року), після закінчення процедури адміністративного або судового оскарження контролюючий орган протягом п`яти робочих днів, що настали за днем отримання відповідного рішення, зобов`язаний подати органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів висновок із зазначенням суми податку, що підлягає відшкодуванню з бюджету.

Згідно листа ГУ ДФС у Рівненській області №76/11/17-00-12-02-05 від 07.09.2018 року, ухвала Житомирського апеляційного адміністративного суду від 26.10.2016 року по справі №817/114/16 отримана Рівненською ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області 04.11.2016 року за вхідним номером 4536/09.

Таким чином, обов`язок Рівненської ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області подати висновок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів, що настали за днем отримання відповідного рішення, починається з 07.11.2016 року та закінчується 11.11.2016 року (включно).

Відповідно до п. 200.13 ст. 200 Податкового кодексу України, на підставі отриманого висновку відповідного контролюючого органу орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, видає платнику податку зазначену в ньому суму бюджетного відшкодування шляхом перерахування коштів з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку протягом п`яти операційних днів після отримання висновку контролюючого органу.

Встановлений податковим законодавством на час виникнення спірних правовідносин строк, протягом якого сума бюджетного відшкодування підлягала до зарахування на поточний банківський рахунок платника податку, обраховується починаючи з 14.11.2016 року та закінчується 18.11.2016 року (включно) з урахуванням вихідних днів.

Однак, Рівненська ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області в порушення вказаних вище приписів податкового законодавства впродовж установленого строку відповідний висновок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, не подано, чим контролюючий орган допустив протиправну бездіяльність, порушивши законні інтереси платника податку. Відповідно, заявлена позивачем до бюджетного відшкодування сума податку на додану вартість 126 426 грн. протягом визначеного статтею 200 Податкового кодексу України строку відшкодована не була.

Починаючи з 19.11.2016 року сума 126 426 грн. набула статусу заборгованості бюджету з відшкодування податку на додану вартість, на яку підлягає нарахуванню пеня відповідно до п. 200.23 ст. 200 Податкового кодексу України.

Таким чином, 126 426 грн. х 16,8 (120% ставки НБУ згідно Рішення Правління Національного банку України від 27.10.2016 року №372-рш Про розмір облікової ставки) / 100 / 365 днів х 699 днів (з 19.11.2016 року по 19.10.2018 року) = 40 675,22 грн.

Згідно ст. 41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (1950 року), ратифікованою Законом від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, зокрема ст. 1 Першого протоколу до неї (1952 року) передбачено право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У даному випадку має місце порушення відповідачем 1 статті 1 Першого протоколу Конвенції.

Відповідно до п. 21.3 ст. 21 Податкового кодексу України, шкода, завдана платнику податків неправомірним рішенням, дією чи бездіяльністю посадової особи контролюючого органу має відшкодовуватись за рахунок коштів державного бюджету та з асигнувань, передбачених для фінансування такого органу.

За правилами абзаців 1, 2 підпункту 1 пункту 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України №2456-VI від 08.07.2010 (далі іменується БК України), установлено, що до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету: рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України. Зазначені рішення передаються до Казначейства України для виконання. Безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань.

Постановою Кабінету Міністрів України №845 від 03.08.2011 року затверджений Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі іменується Порядок №845), який визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення.

Відповідно до пункту 3 Порядку №845, рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Взявши до уваги викладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що рішення суду першої інстанцій є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, висновки суду є правильними, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Рівненській області залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 15 січня 2019 року у справі №560/2660/18 за адміністративним позовом Відкритого акціонерного товариства «Берестовецький спецкар`єр» без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя В. Я. Макарик
судді І. В. Глушко
Р. Й. Коваль
Повний текст постанови складений 16 травня 2019 року.