Справа № 160/9318/18
Суддя: Шлай А.В.
Дата ухвалення: 2019-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

14 травня 2019 року м. Дніпросправа № 160/9318/18

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Шлай А.В. (доповідач),

суддів: Кругового О.О., Прокопчук Т.С.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 лютого 2019 р. (суддя Голобутовський Р.З.) в адміністративній справі №160/9318/18 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" про застосування заходів реагування,-

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до суду з позовом, в якому просило застосувати до Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів - будівель та споруд гірничого транспортного цеху № 1, розташованого за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, до повного усунення порушень. В обгрунтування позову позивач вказував на те, що за результатами проведеної планової перевірки відповідача встановлені численні порушення нормативно-правових актів у сфері пожежної безпеки, які зафіксовані в акті перевірки і створюють загроду життю та/або здоров`ю людей.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 лютого 2019 р., ухваленим в порядку спрощеного позовного провадження, позов задоволено. Суд застосував заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі за адресою: Дніпропетровька область, м. Кривий Ріг, Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" (код ЄДРПОУ - 00191023), до повного усунення порушень, шляхом заборони експуатації та зобов`язання зупинити експлуатацію вищезазначеного об`єкта. Ухвалою суду від 01 березня 2019 р. внесено виправлення в описову та резолютивну частини судового рішення шляхом доповнення найменування об`єкту щодо якого застосовані заходи реагування - будівлі і споруди гірничо-транспортного цеху № 1.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, неповне та необ`єктивне з`ясування всіх дійсних обставин, що мають значення для справи, просить оскаржуване рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову. Скаржник вказує на те, що позивач просив застосувати заходи реагування щодо конкретного об`єкта - будівель та споруд гірничого транспортного цеху № 1. Натомість, суд першої інстанції оскарженим рішенням зупинив експлуатацію всіх будівель ПАТ "Північний гірничо-збагачувальний комбінат", проте така вимога у позові відсутня. Крім того, суд не здійснив аналіз порушень, виявлених під час перевірки, тому його висновок про наявність загрози життю та здоров`ю людей не відповідає обставинам справи. Скаржник також вважає, що застосування заходів реагування до спливу терміну, наданого для виконання припису № 96 про усунення порушень, виявлених під час перевірки, є безпідставним та передчасним.

Відзив на апеляційну скаргу від відповідача у встановлений судом апеляційної інстанції строк не направлено.

Від скаржника 08.05.2019 до суду надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи копії актів перевірок, які свідчать про повне усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

В силу пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Здійснюючи перевірку оскарженого рішення суду першої інстанції, колегія суддів керується приписами статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до яких рішення суду повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Судом першої інстанції встановлені наступні обставини:

В період з 29.10.2018 по 07.11.2018 на підставі наказу від 24.09.2018 №64, виданого Криворізьким міським управлінням ДСНС України у Дніпропетровській області, посвідчення на перевірку від 25.10.2018 №1391/02-7-18, Головним управлінням ДСНС України у Дніпропетровській області було проведено планову перевірку Приватного акціонерного товариства Північний гірничо-збагачувальний комбінат за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, Приватне акціонерне товариство Північний гірничо-збагачувальний комбінат. За результатами перевірки складено акт від 07.11.2018 № 108, яким встановлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що виявлені порушення під час планової перевірки об`єкту створюють загрозу життю та здоров`ю людей, і відповідачем суду не надані докази усунення виявлених порушень.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до статті 64 Кодексу цивільного захисту України, Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Згідно зі статтею 66 цього ж Кодексу центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики, у тому числі, у сфері пожежної та техногенної безпеки, що передбачено Указом Президента України від 16 січня 2013 №20/2013 "Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій".

Відповідно до пункту 4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 року №20/2013 "Про деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій", Згідно з п.п. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04.02.2013 №3, Головне управління, відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Статтею 68 Кодексу Цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, які здійснюють державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом. У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, які здійснюють державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що подальша експлуатація об`єктів із порушеннями пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту створює загрозу життю та здоров`ю людей, як працюючого персоналу, так й іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі в разі її виникнення, оскільки відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння; відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.

На день ухвалення судом першої інстанції оскарженого рішення (11.02.2019) відповідачем не були усунені наступні порушення, виявленні при перевірці: 1) примищення не обладнані системою пожежної сигналізації, а саме: другого поверху адміністративно-побутового корпусу, складу № 50 та операторної дільниці №61 ГТЦ-1; 2) приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей, а саме: другого поверху адміністративно-побутового корпусу, складу № 50 та операторної дільниці №61 ГТЦ-1; 3) для запобігання виходу з ладу обладнання та забруднення трубопроводів систем протипожежного водопроводу на воді водопостачання в будівлі не встановлено фільтри для води з гідравлічним приводом та автоматичним самоочищенням, що підтверджується Актом № 02 від 08.02.2019, складеним за результтатами проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання ПАТ "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

В подальшому, листом № 616/02-19 від 08.04.2019 Криворізьке міське управління ГУДСНС України у Дніпропетровській області повідомило відповідача про виключення пункту 6 з акту № 108 та припису № 96 у зв`язку зі змінами в законодавстві (щодо необхідності встановлення фільтру для води). Крім того, акти № 1/245/2019, № 2/245/2019 свідчать про усунення відповідачем порушень в частині відсутності системи пожежної сигналізації, оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей. Згідно Акту № 59 від 26.04.2019, складеного за результтатами проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання ПАТ "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, порушення вимог законодавства на підприємстві відсутні.

Колегія суддів вважає, що на час розгляду справи в суді першої інстанції були наявні законні підставі для застосування заходів реагування, зазначених у позовній заяві. Надані відповідачем докази усунення порушень, виявлених під час перевірки, складені після постановлення судом оскарженого рішення.

За приписами статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи. Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо: 1) справу розглянуто неповноважним складом суду; 2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і підстави його відводу визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованими; 3) справу розглянуто адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою; 4) суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі; 5) судове рішення не підписано будь-ким із суддів або підписано не тими суддями, які зазначені у судовому рішенні; 6) судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглядала справу; 7) суд розглянув за правилами спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження. Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

За результатами розгляду апеляційної скарги підстави для скасування оскарженого судового рішення, визначені наведеною процесуальною нормою, колегією суддів не встановлено.

Обставини, які повідомлені скаржником, виникли після ухвалення судом першої інстанції рішення і на правильність викладених в ньому висновків не впливають. Позивач правом на відмову від позову у зв`язку із відсутністю підстав для застосування заходів реагування не скористався. Разом з тим, Кодексом адміністративного судочинства України не визначені собливості розгляду для справ цієї категорії. Ініціатива звернення судового рішення до виконання, у тому числі, примусового, до запровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи належить позивачу.

Відповідно до статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 лютого 2019 р. в адміністративній справі №160/9318/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили 14 травня 2019 р. і оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до пункту 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя А.В. Шлай

суддя О.О. Круговий

суддя Т.С. Прокопчук