Справа № 540/394/19
Суддя: Варняк С.О.
Дата ухвалення: 2019-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/394/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Варняка С.О.,

при секретарі: Рябчич А.М.,

за участю:

представника позивача - Харченка Д.М.,

представника відповідача - Веремєєва А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення від 09.03.2016 року № ,

встановив:

Звернувшись до суду, позивач посилається на те, що в період з 30 жовтня 2015 року по 3 листопада 2015 року, головним державним ревізором-інспектором відділу контрольно-перевірочної роботи доходів і зборів фізичних осіб управління доходів і зборів з фізичних осіб ДПІ у м. Херсоні ГУ ДФС у Херсонській області Присяжнюк Ольгою Володимирівною була проведена документальна позапланова невиїзна перевірка фізичної особи - платника податків ОСОБА_1 за період з 01.01.2014 року по 31.12.2014 року, за результатами якої був складений акт № 845/21-03-17-03/.

В акті перевірки зазначено, що в порушення пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України, позивач не включила до річного загального оподатковуваного доходу і не задекларувала суму доходу у вигляді додаткового блага у розмірі 1784986,43 грн., що призвело до нарахування податку на доходи фізичних осіб у сумі 375825,61 три.

За результатами перевірки Херсонською ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області було прийнято податкове повідомлення - рішення № від 09.03.2016 року про збільшення суми грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування, на суму 300524,49 грн. та штрафні (фінансові) санкції 75301,12 грн.

ОСОБА_1 вважає зазначене податкове повідомлення - рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню з огляду на наступне.

Наказ Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області № 1340 від 29.10.2015 року повернувся до контролюючого органу з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

З цього слідує, що позивачу до початку перевірки не вручено наказ Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області № 1340 від 29.10.2015 року "Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки фізичної особи - платника податків ОСОБА_2 " та повідомлення про проведення перевірки.

Сама перевірка була проведена в період з 30 жовтня 2015 року по 3 листопада 2015 року, а наказ про проведення перевірки був відправлений позивачу, як вбачається з акту перевірки, засобами поштового зв`язку лише 30 жовтня 2015 року, тобто після того, як перевірка фактично розпочалася.

Позивач зазначає, що отриманий на придбання єдиного житла (іпотечний кредит), в силу положень пп. 165.1.59 п.165.1 ст. 165 ПК України, не зобов`язана була включати вказану суму прощеного боргу до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку та відображати його у податковій декларації.

Крім того, суми неустойки у вигляді відсотків за несвоєчасне виконання зобов`язання, нараховані банком відповідно до умов договору, є лише засобом забезпечення виконання цивільного зобов`язання, а оскільки ці суми анульовані за рішенням кредитора, то вони не є фактично отриманим доходом платника податку в розумінні Податкового кодексу України, який підлягає оподаткуванню згідно абз. "д" пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 цього Кодексу. Так само й у разі прощення (анулювання) процентів, нарахованих за користування кредитом, відсутні підстави вважати їх додатковим благом платника податку.

Просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Херсонської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області № від 09.03.2016 року.

Ухвалою суду від 05.03.2019 року відкрито спрощене провадження в адміністративній справі. Призначено судове засідання на 25.03.2019 року.

Ухвалою суду від 25.03.2019 року зобов`язано ПАТ "Дельта Банк" у строк до 05.04.2019 року надати суду інформацію про те, з яких елементів (тіло кредиту, відсотки за користування кредитом, штраф, пеня, комісія тощо) складається сума анульованого (прощеного) ОСОБА_1 боргу в загальній сумі 1784986,43 грн. Судове засідання призначено на 10.04.2019 року.

08.04.2019 року до суду надійшов відзив, у якому відповідач зазначив, що боржник (платник податків), який отримав додаткове благо у вигляді прощення (анулювання) суми боргу за кредитом та який був належним чином повідомлений про прощення (анулювання) такого боргу, зобов`язаний відобразити анульовану суму боргу у складі оподаткованого доходу з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідної суми податку.

Всупереч зазначеному, платником податків податкову декларацію за 2014 рік не подано та не сплачено податок на доходи з фізичних осіб.

Копію наказу № 1340 від 29.10.2015 про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та повідомлення про проведення перевірки від 29.10.2015 №938/21-03-17-03 надіслано на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Однак, лист повернувся з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

Контролюючим органом у повному обсязі проведено усі заходи щодо визначення доходу платника податків ОСОБА_2

Відповідач вважає податкове повідомлення-рішення від 09.03.2016 року № таким, що прийнято у відповідності до вимог діючого законодавства, а тому відсутні законні підстави для його скасування.

10.04.2019 року розгляд справи відкладено на 24.04.2019 року у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді.

24.04.2019 року розгляд справи відкладено на 15.05.2019 року у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді.

У судовому засіданні 15.05.2019 року замінено неналежного відповідача на належного - Головне управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі.

У судовому засіданні представник позивача наполягав на позовних вимогах, просив суд задовольнити позов.

Представник відповідача у судовому засіданні по суті позову заперечував, просив у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши сторони та дослідивши докази у справі, суд встановив такі обставини.

ПАТ "Дельта Банк" укладено 17.03.2014 року з Позичальником ОСОБА_2 Додатковий договір № 3 до Договору про надання споживчого кредиту №0 від 22.04.2008 року, відповідно до п. 3 якого: підписанням даного Додаткового договору Позичальник стверджує, що повідомлений про те, що згідно пп. "д" п. 164.2.17 ПКУ Позичальник зобов`язаний самостійно сплатити податок з доходів, сума яких складає анульовану Кредитором суму боргу в розмірі 1784986,43 грн. та відобразити їх у своїй річній податковій декларації.

Передумовами проведення перевірки було направлення запрошення від 19.05.2015 року за № 2099/А-Я/21-03-17-05-15 платнику податків ОСОБА_2 щодо залучення до декларування громадян, що отримали дохід за ознакою 126 "Дохід отриманий як додаткове благо" та отримання відомостей з державного реєстру фізичних осіб ДФС України за 2014 р. щодо виплати платнику податків ОСОБА_2 у вигляді анулювання (прощення) боргу у розмірі 1784986,43 грн.

Контролюючим органом з метою підтвердження відомостей та визначення доходу платника податків ОСОБА_2 направлено лист до ПАТ "Дельта Банк" () від 16.04.2015 р. за № 5745/9/21-03-17-05-20.

На письмовий запит ПАТ "Дельта Банк" надано відповідь від 06.05.2015 № 1603 (вх. № 9829/9 від 11.05.2015) про підтвердження інформації про суму нарахованого та виплаченого доходу за ознакою "126" у вигляді анулювання кредитної заборгованості платнику податків ОСОБА_2 з наданням копії документів, а саме: додаткового договору № 3 від 17.03.2014 р.

Відповідно до вимог пп. 78.1.2 п. 78.1 ст. 78, п.79.1, п.79.2 ст.79 Податкового кодексу України від 02.12.10 № 2755-VІ видано наказ № 1340 від 29.10.2015 на проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з питання отримання додаткового блага у вигляді суми боргу анульованого кредитором за період з 01.01.2014 по 31.12.2014.

Копію наказу №1340 від 29.10.2015 про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та повідомлення про проведення перевірки від 29.10.2015 № 938/21-03-17-03 надіслано на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Лист повернувся з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

Контролюючим органом проведена документальна позапланова невиїзна перевірка платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з питання отримання доходу (додаткового блага) у вигляді суми боргу анульованого кредитором за період з 01.01.2014 по 31.12.2014.

Вказану перевірку проведено на підставі службової записки відділу адміністрування податку на доходи фізичних осіб від 25.09.2014 за № 4443/21-03-17-05-11 щодо неподання платником податків податкової декларації про майновий стан і доходи за 2014 рік, встановлення факту отримання доходів за ознакою "1262 - додаткове благо та наказу ДПІ у м. Херсоні Головного управління ДФС у Херсонській області від 29.10.2015 за № 1340.

За результатами документальної позапланової невиїзної перевірки складено акт від 05.1 1.2015 року № 845/21-03-17-03/, який надіслано на адресу платника податків ОСОБА_2 рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Лист також повернувся з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

Документальною позаплановою невиїзною перевіркою встановлені порушення платником податків ОСОБА_2 :

1. підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, платником податку у 2014 р. не включена до загального річного оподатковуваного доходу і не задекларована сума доходу у вигляді додаткового блага у розмірі 1784986,41 гри., що призвело до заниження податку на доходи фізичних осіб у сумі 300524,49 гри.

2. пункту 49.1, пункту 49.2 статті 49, підпункту 49.18.4 пункту 49.18 статті 49, пункту 177.5 статті 177 - неподання до ДПІ у м. Херсоні податкової декларації про майновий стан і доходи за 2014 р.

На підставі акта перевірки сформовано податкове повідомлення-рішення від 09.03.2016 року № , яке надіслано на адресу платника податків ОСОБА_2 рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Лист повернувся з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

Вважаючи податкове повідомлення-рішення від 09.03.2016 року № протиправним, позивач звернулася до суду.

Вирішуючи спір, суд застосовує такі норми права.

Згідно п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Приписами пп.75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України передбачено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з обставин, визначених цим Кодексом.

Положеннями пп.78.1.1., 78.1.2 п.78.1 ст.78 ПК України, які вказані, як підстави проведення перевірки позивача, визначено, що документальна позапланова перевірка здійснюється в разі, якщо: отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 10 робочих днів з дня отримання запиту; платником податків не подано в установлений законом строк податкову декларацію, розрахунки, звіт про контрольовані операції або документацію з трансферного ціноутворення, якщо їх подання передбачено законом.

Про проведення документальної позапланової перевірки керівник контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом. Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено під розписку копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки (п.78.4 ст.78 ПК України).

Особливості проведення документальної невиїзної перевірки передбачені ст.79 ПК України.

Згідно п.79.2 ст.79 ПК України документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови надіслання платнику податків рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення йому чи його уповноваженому представнику під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки. Виконання умов цієї статті надає право посадовим особам контролюючого органу розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Отже, документальна позапланова невиїзна перевірка платника податків проводиться виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, а право на проведення такої перевірки надається лише за умови повідомлення платника податку про таку перевірку та вручення копії наказу про проведення перевірки у спосіб, визначений законом, до її початку.

Зазначений вище наказ про проведення перевірки №1340 від 29.10.2015 про проведення перевірки направлено позивачу 30.10.2015 p., тобто в день початку проведення позапланової перевірки.

Таким чином, позивач, у порушення вимог пп.17.1.6 п.17.1 ст.17 ПК України, був позбавлений права бути присутнім під час проведення перевірки та надавати пояснення і документи з питань укладення кредитного договору, виникнення заборгованості і списання боргу за кредитним договором.

Не ознайомлення позивача до початку проведення документальної позапланової невиїзної перевірки з наказом про її проведення, відомостями про дату її початку та місце проведення перевірки, є грубим порушенням вимог п.79.2 ст.79 ПК України.

Невиконання відповідачем вимог п.79.2 ст.79 ПК України призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Надаючи правову оцінку позиціям сторін щодо оподаткування прощеної суми кредитного боргу суд враховує те, що згідно з пп. 14.1.56 п. 14.1 ст. 14 ПК України доходи - загальна сума доходу платника податку від усіх видів діяльності, отриманого (нарахованого) протягом звітного періоду в грошовій, матеріальній або нематеріальній формах.

Таким чином, згідно з нормами ПК України визначальною ознакою доходу платника податку, як об`єкта та бази оподаткування податком з доходу фізичних осіб, в тому числі у вигляді додаткового блага, є фактичне отримання такого доходу платником податку в грошовій, матеріальній або нематеріальній формі.

Анульована (прощена) позивачу банком пеня та проценти, нараховані протягом певного часу дії договору, не є доходом, отриманим як додаткове благо, оскільки в розумінні ст. 164 ПК України до поняття додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) відноситься сума боргу платника податку, анульованого (прощеного) кредитором.

Однак, відповідач помилково відносить до додаткових благ і прощені банком позичальнику пеню та проценти за користування коштами за кредитним договором. В даному випадку законодавець має на увазі оподаткування отриманого доходу у вигляді додаткового блага, яке повинно бути реальним, тобто, таким, яке можливо використати при реалізації прав, свобод та обов`язків.

Крім того, як вже зазначалося вище, відповідно до пп. "д" пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо, крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу.

Згідно з пп. 165.1.49 п. 165.1 ст. 165 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включаються інші доходи, які згідно з цим Кодексом не включаються до складу загального місячного (річного) оподатковуваного доходу.

При цьому до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді неустойки (штрафів, пені), відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім відсотків, отриманих від боржника внаслідок прострочення виконання ним договірного зобов`язання (пп. 164.2.14 п. 164.2 ст. 164 ПК України).

Отже, відсотки, нараховані боржнику внаслідок прострочення виконання ним договірного зобов`язання, не включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку.

Прощені позивачу пеня та відсотки не є його доходом та додатковим благом, оскільки, якщо сума кредиту надається безпосередньо позичальнику, то проценти, неустойка (в т.ч. пеня) ним не отримується, а банк вправі як стягувати її, так і не стягувати.

Отже, прощення процентів, нарахованих за користування кредитом та пені (неустойки) у вигляді відсотків за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання регулюється між сторонами зобов`язання в межах договірних правовідносин цивільним законодавством.

На підставі наведеного, вбачається, що проценти, нараховані за користування кредитом та пеня (неустойки) у вигляді відсотків за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання нараховані банком відповідно до умов договору та анульовані за його рішенням, не є доходом платника податків, який виступає боржником у даних правовідносинах, в розумінні ПК України, який підлягає оподаткуванню згідно абз. "д" пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 ПК України.

З аналізу наведених положень ПК України можна зробити висновок, що до доходів взагалі та додаткових благ, зокрема, відносяться матеріальні та нематеріальні цінності, кошти та інші активи, які безпосередньо отримані платником податку та які збільшують загальний майновий стан цього платника і забезпечують приріст його активів у тій чи іншій формі.

При дослідженні правових підстав для оподаткування за наслідками перевірки позивача прощеної йому суми боргу, суд вважає, що відповідач не з`ясував структуру такого прощеного боргу, не визначив його складові - основну суму прощеного кредитного боргу та суму прощених процентів. На думку суду, без такого розподілу визначення правомірного податкового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб позивача за період, що перевірявся є неможливим.

Згідно із частин 1-3 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням системного аналізу правових норм, наведених вище, досліджених судом доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 242 - 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Херсонської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області від 09.03.2016 року № .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 17 травня 2019 р.

Суддя Варняк С.О.

кат. 111030200