Справа № 240/7532/19
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 травня 2019 року м. Житомир справа № 240/7532/19

категорія 106030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Майстренко Н.М., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області, Житомирського міського відділу Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області про зобов`язання нарахувати та виплатити заробітну плату за час вимушеного прогулу у сумі 25350,00 грн. з врахуванням індексу зростання цін у сумі 528,64 грн., а також виплатити моральну шкоду у сумі 17100,00 грн.,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області, Житомирського міського відділу Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області, в якому просить:

- зобов`язати Управління Міністерства внутрішніх справ в Житомирській області та Житомирський міський відділ Управління Міністерства внутрішніх справ в Житомирській області нарахувати та виплатити заробітну плату за час вимушеного прогулу, пов`язаного із затримкою видачі трудової книжки, за період з 14 серпня 2015 року по 09 листопада 2016 року у сумі 25350,00 грн. (двадцять п`ять тисяч триста п`ятдесят гривень 00 копійок);

- зобов`язати Управління Міністерства внутрішніх справ в Житомирській області та Житомирський міський відділ Управління Міністерства внутрішніх справ в Житомирській області нарахувати та виплатити усі компенсаційні виплати за затримку в виплаті грошових коштів в період часу з 14 серпня 2015 року по час подачі позовної заяви в повному обсязі, враховуючи розмір мінімальної заробітної плати та ІЗЦ (індекс зростання цін) згідно чинного законодавства у сумі 528,64 грн. (п`ятсот двадцять вісім гривень шістдесят чотири копійки);

- зобов`язати Управління Міністерства внутрішніх справ в Житомирській області та Житомирський міський відділ Управління Міністерства внутрішніх справ в Житомирській області компенсувати витрати, які пов`язані із прибуттям до суду з м. Бердичева, витрачені кошти на поштову кореспонденцію та папір до вирішення питання по суті (ст. 132 КАСУ);

- зобов`язати Управління Міністерства внутрішніх справ в Житомирській області та Житомирський міський відділ Управління Міністерства внутрішніх справ в Житомирській області здійснити виплати моральної шкоди у сумі 17100 тисяч гривень.

Перевіряючи адміністративний позов на відповідність його вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що дана позовна заява не відповідає положенням вказаних статей з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб), за його наявності, або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, за наявності.

У позовній заяві, яка подана ОСОБА_1 , не вказано:

- поштовий індекс та за наявності офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області;

- поштовий індекс та за наявності офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти Житомирського міського відділу Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області.

Оскільки процесуальний закон чітко встановлює вимоги до реквізитів, які мають бути зазначені у позовній заяві, невиконання цих вимог не може бути розцінено як формальний недолік поданого позову та має бути усунуто шляхом зазначення відповідних відомостей.

У позовній заяві також зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України).

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем із установлених законом способи захисту свого публічного права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини. При цьому, позивач наполягає на тому, що нею заявляються "ідентичні" вимоги до відповідачів, у той час як у теорії права позивача та відповідача пов`язує спірне матеріальне правовідношення. У позовній заяві ОСОБА_1 вказує, що була звільнена з посади слідчого Житомирського МВ УМВС в Житомирській області, тобто перебувала у публічних відносинах саме з Житомирським МВ УМВС в Житомирській області. При цьому, жодного обґрунтування стосовно обов`язку Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області здійснити на її користь усі компенсаційні виплати не наводить.

Для приведення позовної заяви у відповідність до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, позивач має сформулювати зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, навівши обставини в їх обґрунтування.

За приписами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У відповідності до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

З аналізу наведених норм вбачається, що процесуальне законодавство пов`язує початок перебігу строку на звернення до адміністративного суду з моментом, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї доказів вбачається, що позивач просить нарахувати та виплатити заробітну плату за час вимушеного прогулу, пов`язаного із затримкою видачі трудової книжки, за період з 14 серпня 2015 року по 09 листопада 2016 року, а також усі компенсаційні виплати за затримку в виплаті грошових коштів в період часу з 14 серпня 2015 по час подачі позовної заяви в повному обсязі, враховуючи розмір мінімальної заробітної плати та ІЗЦ (індекс зростання цін) згідно чинного законодавства у сумі 528,64 грн.

Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці", тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Стягнення з роботодавця (власника або уповноваженого ним органу підприємства, установи, організації) середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 Кодексу законів про працю України, за весь час затримки по день фактичного розрахунку) за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який вираховується у розмірі середнього заробітку.

Аналогічна правова позиція щодо того, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №910/4518/16 (провадження №12-301гс18).

При цьому, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач у позовній заяві вказує на те, що 09 листопада 2016 року вона дізналася про отримання трудової книжки, а з даним позовом позивач звернулась до суду лише 08 травня 2019 року, що підтверджується відтиском поштового штемпелю на кореспонденції.

Таким чином, позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У порушення вимог ч. 6 ст. 161 КАС України позивач з заявою про поновлення пропущеного процесуального строку до суду не зверталась.

Частиною 3 ст. 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення вимог ч. 3 ст. 161 КАС України позивачем не додано до позовної заяви документу про сплату судового збору чи документу, який підтверджує підстави для звільнення його від сплати судового збору.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

У згаданій постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №910/4518/16 (провадження №12-301гс18) викладено аналогічну правову позицію.

Не може обґрунтовувати і наявність пільг щодо сплати судового збору посилання позивача у позові на захист її прав як споживача (справа №565/236/16-ц, 24.05.17), оскільки адміністративним судам не підсудні справи щодо захисту прав споживачів, а спір у даній справі пов`язаний з проходженням публічної служби.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до п. 3 ч. 2 ст. 4 цього Закону за подання до адміністративного суду: адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23 листопада 2018 року №2629-VIII, станом на 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Розцінюючи, що позивачем заявлено майнову вимогу на загальну суму 42978,64 грн., за подання даного адміністративного позову судовий збір підлягає сплаті у сумі 768,40 грн. (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Підсумовуючи викладене та розуміючи намагання позивача захистити порушені, на її думку, права щодо проведення з нею належного розрахунку при звільненні, яке стало, за її твердженням, наслідком конфлікту інтересів по кримінальному провадженню, що перебувало на розгляді позивача, суд втім не має можливості не вимагати від позивача виконання вимог закону, які регламентують процедуру звернення до суду, оскільки "право на суд", як зауважив Європейський суд з прав людини, одним з аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом (Volovik v. Ukraine, №15123/03, п. 55, ЄСПЛ, від 06.12.2007).

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку з обґрунтуванням поважності причин його пропуску, підтверджених належними доказами;

- нової (уточненої) позовної заяви (відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі) із зазначенням:

а) поштового індексу, за наявності офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області;

б) поштового індексу, за наявності офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти Житомирського міського відділу Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області;

в) змісту позовних вимог до кожного з відповідачів з наведенням обставин в їх обґрунтування;

- доказу сплати судового збору у розмірі 768,40 грн. із призначення платежу: *;101; (реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (назва установи, організації позивача), Житомирський окружний адміністративний суд.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - УК у м.Житомирі/Житомир/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38035726; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - 4009; наявність відомчої ознаки - "84" Окружні адміністративні суди; найменування коду класифікації доходів бюджету - судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050); код класифікації доходів бюджету - 22030101. Документ на підтвердження доплати судового збору подається в оригіналі.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Н.М. Майстренко