Справа № 640/4999/19
Суддя: Літвінова А.В.
Дата ухвалення: 2019-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

15 травня 2019 року №640/4999/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Літвінової А.В., за участі секретаря судового засідання Огнивого Д.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Промінь»
до Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
про визнання протиправним та скасування наказу, відмови у видачі сертифіката, зобов'язання вчинити дії,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальність "Промінь" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому (з урахуванням заяви про зміну предмета позову від 11.04.2019) просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Наказ №82 від 13.03.2019 Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 86 від 09.06.2017;

- визнати протиправною та скасувати відмову Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у видачі сертифіката від 29.03.2019 №КВ 02;

- зобов'язати Департамент з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видати Товариству з обмеженою відповідальністю «Промінь» сертифікат «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе) за адресою: просп. Перемоги, 138 у Святошинському районі м. Києва».

Позовні вимоги мотивовано тим, що Департамент з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) без проведення перевірки об'єкта будівництва «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе) за адресою: просп. Перемоги, 138 у Святошинському районі м. Києва» видав оскаржуваний наказ про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 86 від 09.06.2017. Так, позивач зазначає, що приписами статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено вичерпний перелік підстав для скасування права на початок виконання будівельних робіт, однак, відповідачем під час прийняття оскаржуваного наказу вимог законодавства дотримано не було. При цьому, в подальшому відповідачем безпідставно, за наявності ухвали про забезпечення адміністративного позову шляхом зупинення дії Наказу Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 13.03.2019 №82, було відмовлено у видачі сертифіката від 29.03.2019 №КВ 02.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.03.2019 в адміністративній справі №640/4999/19 відкрито спрощене позовне провадження.

Також, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.03.2018 було частково задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Промінь" про забезпечення адміністративного позову, а саме, шляхом зупинення дії Наказу Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 13.03.2019 №82 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 09.06.2017 №КВ86, до набрання законної сили судовим рішенням в даній адміністративній справі.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що на адресу Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшов лист Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 22.02.2019№10/26-38/2202/07, у якому було проінформовано, що під час проведення позапланової перевірки на об'єкті нагляду, було встановлено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 16.11.2011 №13246/0/18/009-11 на об'єкті будівництва «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе) за адресою: просп. Перемоги, 138 у Святошинському районі м. Києва», підписані начальником Головного управління містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради, прийнято з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Відтак, вказаний лист став підставою для прийняття оскаржуваного Наказу №82 від 13.03.2019 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 86 від 09.06.2017.

Справу розглянуто після отримання судом інформації щодо повідомлення належним чином сторін про відкриття спрощеного позовного провадження у справі.

Відповідно до частини першої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Частиною п'ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд -

ВСТАНОВИВ:

Як свідчать матеріали справи, 09.06.2017 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) була зареєстрована Декларація про початок виконання будівельних робіт щодо «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе)» поштова/будівельна адреса просп. Перемоги, 138 у Святошинському районі м. Києва за №КВ 86, Замовником якої виступало Товариство з обмеженою відповідальністю «Промінь».

Відповідно даних, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 86 від 09.06.2017 проектна документація розроблена Товариством з обмеженою відповідальністю «Бюро проектів», та затверджена наказом директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Промінь» Поліщуком Євгеном Валерійовичем №1 від 09.06.2017. Згідно із частиною третьою статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», експертизи проект будівництва не потребує.

З 22.10.2018 по 02.11.2018 та з 10.12.2018 по 11.12.2018, на виконання Наказу №792 від 09.10.2018 на проведення позапланової перевірки, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва було проведено державний нагляд (контроль).

За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва було складено Акт від 10.12.2018 №б/н та встановлено відсутність порушення на об'єкті «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе)» поштова/будівельна адреса просп. Перемоги, 138 у Святошинському районі м. Києва.

Однак, в подальшому, при оформленні документів на подачу на отримання Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, Товариством з обмеженою від «Промінь» було отримано інформацію, що 13.03.2019 відповідачем винесено Наказ від 13.03.2019 №82 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 09.06.2017 №КВ 86, яким визначено:

- скасувати реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе)» за адресою: просп. Перемоги. 138 у Святошинському районі м. Києва» від 06.09.2017 за №КВ 86. Замовник - Товариство з обмеженою відповідальністю «Промінь»;

- управлінню дозвільних процедур забезпечити невідкладне направлення копії наказу до Державної архітектурно-будівельної інспекції України для виключення запису щодо реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 09.06.2017 №КВ 86 з єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Вказаний наказ прийнятий відповідно до підпункту 4 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 №1817-VIII та листа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у міст» Києві від 22.02.2019 №10/26-38/2202/07 (вх. № 073/2212 від 11.03.2019).

Товариство з обмеженою відповідальністю «Промінь» не погоджуються з винесеним Наказом від 13.03.2019 №82, вважаючи його безпідставним та необґрунтованим, таким, що грубо порушує права позивача, звернувся до суду з даним позовом.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі також - Закон №3038-VI).

Відповідно до положень частини першої статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі також - Порядок №553), Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Як регламентовано пунктами 16-18 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

За приписами пункту 21 Порядку №553, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як зазначено судом вище, з 22.10.2018 по 02.11.2018 та з 10.12.2018 по 11.12.2018 Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва було проведено державний нагляд (контроль) об'єкта будівництва «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе) за адресою: просп. Перемоги, 138 у Святошинському районі м. Києва», висновки якого оформлені Актом від 10.12.2018 №б/н. Так, в розділі VI "Опис виявлених порушень" Акта від 10.12.2018 №б/н не зазначено жодних порушень на об'єкті будівництва, які б були виявлені під час проведення перевірки.

Даний Акт підписаний Головним державним інспектором інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом - Сорокою М.В. та уповноваженою особою Товариства з обмеженою відповідальністю «Промінь» - Бузінським Ю.В.

Суд звертає вагу, що Актом перевірки встановлено, що будівництво об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Необхідно відмити, що у відзиві на позовну заяву відповідачем не заперечується відсутність встановлення порушень на об'єкті будівництва під час проведення перевірки, висновки якої оформлені актом від 10.12.2018 №б/н.

Згідно з частиною другою статті 391 Закону №3038-VI, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Суд зазначає, що процес виявлення органами державного архітектурно-будівельного контролю фактів подання недостовірних даних в деклараціях є формою державного архітектурно-будівельного контролю.

Як стверджує відповідач, оскаржуваний наказ був прийнятий на підставі листа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 22.02.2019 №10/26-38/2202/07, у якому було проінформовано, що під час проведення позапланової перевірки на об'єкті нагляду, було встановлено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 16.11.2011 №13246/0/18/009-11 на об'єкті будівництва «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе) за адресою: просп. Перемоги, 138 у Святошинському районі м. Києва», підписані начальником Головного управління містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради, прийнято з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Водночас, матеріали справи свідчать, що окрім перевірки, висновки якої оформлені актом від 10.12.2018 №б/н та якою встановлено відсутність порушень на об'єкті будівництва позивача (розділ VI акту перевірки), жодної іншої перевірки на об'єкті «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе) за адресою: просп. Перемоги, 138 у Святошинському районі м. Києва» - не здійснювалось, зворотного відповідачем під час судового розгляду справи не доведено.

Також, необхідно зазначити, що ані лист на який посилається відповідач від 22.02.2019 №10/26-38/2202/07, ані оскаржуваний Наказ від 13.03.2019 №82 не містять інформації про те, в чому саме полягало порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час прийняття містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.11.2011 №13246/0/18/009-11.

Під час судового розгляду справи відповідачем також не вказано відповідної інформації щодо змісту порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Так, проаналізувавши наведене, суд не вбачає підстав, які б слугували обставинами для винесення оскаржуваного рішення 13.03.2019, зворотного відповідачем під час судового розгляду справи не доведено.

Необхідно також зазначити, що матеріали справи не містять доказів того, що оскаржуваний наказ протягом трьох робочих днів було направлено на адресу позивача, що є обов'язковою умовою, визначеною частиною другою статті 391 Закону №3038-VI.

Абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв'язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Вміст поштового відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв'язку, заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Так, суд звертає увагу, що доказів на підтвердження направлення листа від 15.03.2019 №073-2511 із відмітками поштової установи, а також розрахункового документу відповідачем суду не надано.

З огляду на зазначене, суд критично ставиться до посилань відповідача, що замовника на будівництва - Товариство з обмеженою відповідальністю «Промінь» було письмово повідомлено про скасування реєстрації декларації про початок будівництва листом від 15.03.2019 №073-2511, адже доказів його надіслання саме в зазначену дату, відповідачем суду не надано, а тому останній не може підтверджувати направлення позивачу копії оскаржуваного листа.

Так, невиконання вимог законодавства щодо повідомлення замовника про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт слугує додатковою підставою для визнання протиправним та скасування Наказу від 13.03.2019 №82.

Згідно із частиною другою статті 39 Закону України №3038-VI, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об'єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України..

Прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об'єкта до експлуатації, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дати подання відповідних документів (частина четверта статті 39 Закону №3038-VI).

Відповідно до частини сьомої статті 39 Закону №3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю відмовляє у видачі сертифіката з таких підстав:

1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу сертифіката;

2) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах;

3) невідповідність об'єкта проектній документації на будівництво такого об'єкта та/або вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил;

4) невиконання вимог, передбачених Законом України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", щодо оснащення будівлі вузлами обліку відповідних комунальних послуг.

Відмова у видачі сертифіката надається замовникові у строк, передбачений для його видачі.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 затверджено Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів (далі також - Порядок №461).

Згідно з пунктом 23 Порядку сертифікат видається органом державного архітектурно-будівельного контролю за формою, наведеною у додатку 7 до цього Порядку.

Для отримання сертифіката замовник (його уповноважена особа) подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю заяву про прийняття в експлуатацію об'єкта та видачу сертифіката за формою, наведеною у додатку 8 до цього Порядку, до якої додається акт готовності об'єкта до експлуатації за формою згідно з додатком 9 до цього Порядку (пункт 24 Порядку №461).

Відповідно до пункту 25 Порядку №461 орган державного архітектурно-будівельного контролю приймає подані замовником заяву, акт готовності об'єкта до експлуатації та вчиняє дії у межах чинного законодавства щодо з'ясування питання достовірності відомостей у поданих документах, відповідності об'єкта проектній документації, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, за результатами яких складається довідка за формою, наведеною у додатку 10 до цього Порядку.

Пунктом 27 Порядку №461 передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дати реєстрації заяви приймає рішення про видачу сертифіката або про відмову в його видачі.

Сертифікат виготовляється в одному примірнику та видається замовнику (уповноваженій ним особі), який має зберігати його протягом всього періоду експлуатації об'єкта.

Підставою для відмови у видачі сертифіката є:

неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу сертифіката;

виявлення недостовірних відомостей у поданих документах;

невідповідність об'єкта проектній документації на будівництво такого об'єкта та/або вимогам будівельних норм, стандартів і правил.

Як вбачається з матеріалів справи, 25.03.2019 товариство з обмеженою відповідальністю «Промінь» подало до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) заяву про видачу сертифіката «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе) за адресою: просп. Перемоги, 138 у Святошинському районі м. Києва». До заяви також було додано акт готовності об'єкта до експлуатації від 04.03.2019.

Також, матеріали справи свідчать, що 29.03.2019 на адресу відповідача надійшло клопотання позивача про врахування ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.03.2019 про забезпечення адміністративного позову шляхом зупинення дії оскаржуваного наказу та прийняття її до виконання.

Однак, листом від 29.03.2019 №КВ 02 Департамент з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив Товариство з обмеженою відповідальністю «Промінь», що скасування Наказом від 13.03.2019 №82 декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 86 від 09.06.2017 є підставою для відмови у видачі сертифіката «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе) за адресою: просп. Перемоги, 138 у Святошинському районі м. Києва».

Суд наголошує, що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.03.2018 було частково задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Промінь" про забезпечення адміністративного позову, а саме, шляхом зупинення дії наказу Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 13.03.2019 №82 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 09.06.2017 №КВ86, до набрання законної сили судовим рішенням в даній адміністративній справі.

Таким чином, Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вже після постановлення ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.03.2019 у справі №640/4999/19 про зупинення дії Наказу від 13.03.2019 №82 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 09.06.2017 №КВ 86, було винесено відмову у видачі сертифіката №КВ 02 від 29.03.2019, із посиланням на зупинений судом наказ.

В контексті наведеного суд зазначає, що під час розгляду справи відповідач не навів жодних обставин, визначених частиною сьомою статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пунктом 27 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, для відмови позивачу у видачі сертифіката на об'єкт будівництва - «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе) за адресою: просп. Перемоги, 138 у Святошинському районі м. Києва».

Так, враховуючи встановлені вище судом обставини, а також те, що єдиною обставиною, яка слугувала підставою для відмови у видачі сертифіката №КВ 02 від 29.03.2019 було скасування Наказом від 13.03.2019 №82 декларації про початок виконання будівельних робіт від 09.06.2017 №КВ 86, проте, суд дійшов висновку, щодо протиправності такого наказу, а інших доводів, які б слугували підставою для відмови у видачі сертифіката відповідачем не наведено, суд приходить до висновку про протиправність відмови Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у видачі сертифіката від 29.03.2019 №КВ 02.

Як свідчать матеріали справи, позивачем на виконання приписів пункту 24 Порядку №461 разом із заявою про видачу сертифіката було подано і акт готовності об'єкта до експлуатації від 04.03.2019, тобто позивачем було виконано вимоги для дотримання процедури отримання відповідно сертифікату, що відповідачем під час судового розгляду справи не заперечувалось.

Згідно Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов'язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

У разі наявності у суб'єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов'язання судом суб'єкта прийняти рішення конкретного змісту є втручанням у дискреційні повноваження.

Відповідно до пунктів 2, 4 та 10 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення адміністративного позову суд може визнати протиправним та скасувати індивідуальний акт чи окремі його положення; визнати бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язати вчинити певні дії; визначити інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Згідно з частиною четвертою статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов'язати відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб'єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб'єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов'язує суб'єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію з цього питання, згідно якої національні суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об'єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (пункт 157 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункт 44 рішення у справі «Брайєн проти Об'єднаного Королівства» (Bryan v. the United Kingdom); пункти 156-157, 159 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункти 47-56 рішення у справі «Путтер проти Болгарії» (Putter v. Bulgaria № 38780/02).

У рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Волохи проти України" при наданні оцінки повноваженням державним органам суд виходив з декількох ознак, зокрема щодо наявності дискреції. Так суд вказав, що норма права є "передбачуваною", якщо вона сформульована з достатньою чіткістю, що дає змогу кожній особі - у разі потреби за допомогою відповідної консультації - регулювати свою поведінку. Європейський Суд дійшов до висновку, що втручання не може розглядатися як таке, що було здійснене "згідно із законом", оскільки законодавство України не визначає з достатньою чіткістю межі та умови здійснення органами влади своїх дискреційних повноважень у певній сфері та не передбачає достатніх гарантій захисту від свавілля з боку правоохоронних органів.

В матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про неможливість суб'єкта владних повноважень видати сертифікат з урахуванням встановленої протиправності доводів відповідача щодо неподання позивачем документів, необхідних для прийняття рішення про видачу сертифіката.

Враховуючи подання позивачем необхідних документів, визначених чинним законодавством для отримання сертифікату, суд дійшов висновку, що належним та ефективним способом захисту, необхідним для поновлення прав позивача, є зобов'язання Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видати Товариству з обмеженою відповідальністю «Промінь» сертифікат на об'єкт: «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе) за адресою: просп. Перемоги, 138 у Святошинському районі м. Києва».

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи сторін, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 72-77, 143, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

Визнати протиправним та скасувати Наказ №82 від 13.03.2019 Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 86 від 09.06.2017.

Визнати протиправною та скасувати відмову Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у видачі сертифіката від 29.03.2019 №КВ 02.

Зобов'язати Департамент з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видати Товариству з обмеженою відповідальністю «Промінь» сертифікат «Будівництво об'єкту громадського харчування (кафе) за адресою: просп. Перемоги, 138 у Святошинському районі м. Києва».

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Промінь» (03115, м. Київ, вул. Верховина, 35, ) сплачену ним суму судового збору в розмірі 5 763, 00 грн. (п'ять тисяч сімсот шістдесят три гривні) за рахунок асигнувань Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 32-А, ).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України, із урахуванням положень пункту 15.5 Перехідних положень (Розділу VII) Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Літвінова А.В.