Справа № 420/514/19
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2019-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

15 травня 2019 р.

м.Одеса

Справа № 420/514/19

Головуючий в 1 інстанції: Бжассо Н. В.

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача: Димерлій О.О.

суддів: Коваля М.П. , Єщенка О.В. ,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області, 3-тя особа: Головного управління Держгеокадастру в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В :

До Одеського окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_2 (далі по тексту – ОСОБА_2, позивач)до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області, (далі по тексту – Управління ДВС ГТУЮ в Одеській облвсті, відповідач) 3-тя особа: Головного управління Держгеокадастру в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2019 року позовну заяву ОСОБА_2 повернуто, у зв'язку з неусуненням у встановлений строк недоліків позовної заяви.

Вважаючи, що ухвалу суду першої інстанції прийнято з порушенням вимог процесуального законодавства, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на неповне з'ясування обставини справи та порушення норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання про відкриття провадження, просить суд скасувати ухвалу суду першої інстанції і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Справу розглянуто судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження на підставі п.2 ч.1 ст.311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, судова колегія вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити з огляду на наступне.

Судом встановлено, що, повертаючи позовну заяву позивачеві, суд першої інстанції виходив з того, що позивач у встановлений судом строк не повністю усунув недоліки, зазначені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 01.02.2019 року.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Положеннями статей 160 і 161 КАС України визначено форму та зміст позовної заяви, а також визначено документи, що до неї додаються.

Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо останній не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, необхідною умовою для повернення позивачу поданої ним позовної заяви на підставі ч.4 ст.169 КАС України, є наявність одночасної сукупності наступних умов: 1) позовна заява була залишена ухвалою суду без руху із визначенням її конкретних недоліків відповідно до вимог ст.160, 161 КАС України; 2) позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, визначений судом.

Із матеріалів справи убачається, що в ухвалі суду від 01.02.2019 року зазначено: “виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом зазначення реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта позивача, зазначення вірного коду ЄДРПОУ відповідача та вірної адреси відповідача, надання всіх доказів в обґрунтування позовних вимог, у тому числі: належним чином посвідчені копії судових рішень, що приймалися в рамках розгляду справи № 2а-9639/10/1570 Одеським окружним адміністративним судом та Одеським апеляційним адміністративним судом від 20.09.2012 року, 19.06.2018 року, 29.08.2018 року, 26.09.2018 року, інформацію з Державного земельного кадастру станом на 30.01.2019 року (дата звернення із позовом до суду) щодо земельної ділянки № 58 по вул. Широка в с. Протопопівка, обґрунтування позовних вимог у відповідності до наданих доказів або надання доказів, що підтверджували б наведені позивачем на даний час обставини в частині наявності у рішенні суду, що виконувалося та у виконавчому документі вимог про скасування права власності на нерухоме майно (земельну ділянку, визначення процесуального статусу третьої особи.”

05.02.2019 року від позивача надійшла виправлена позовна заява, з огляду на яку ОСОБА_2 частково усунув недоліки адміністративного позову, а саме: зазначив власний РНОКПП, вказав другу адресу відповідача та обґрунтував зазначення двох адрес, а в іншій частині вимоги ухвали вважав необгрунтованими.

Суд першої інстанції констатував, що зазначені судом недоліки були усунуті позивачем не в повному обсязі. Так, код ЄДРПОУ відповідача, який у первинному позові вказано невірно, позивач залишив незмінним і у виправленій позовній заяві.

Зазначені обставини і стали підставою для повернення позовної заяви позивачу.

Колегія суддів, надаючи оцінку правовідносинам сторін та висновкам покладеним судом в основу оскарженого рішення, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Зазначеним вимогам процесуального закону ухвала Одеського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2019 року не відповідає, а вимоги апеляційної скарги є обґрунтованими з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 2,5,9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв'язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів що підтверджують вказані обставини;

- у справах щодо оскарження рішення, дій та бездіяльності суб’єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Відповідно до частин 4,6,7 статті 161 КАС України до позовної заяви додаються:

- всі наявні у позивача докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги;

- у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду - заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску;

- до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал чи копія оспорюваного акта чи договору, або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Отже, ухвала про залишення апеляційної скарги без руху має містити не лише виявлені недоліки, але й спосіб їх усунення. Невиконання належним чином вмотивованої ухвали у спосіб визначений судом тягне за собою наслідок у вигляді повернення такої скарги.

Відповідно до частини дев’ятої статті 169 КАС України позовна заява залишається без руху також у випадку, якщо вона не подана у зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що з матеріалів справи убачається, що в виправленій позовній заяві зазначені дані щодо: власного РНОКПП, вказано другу адресу відповідача та обґрунтовано зазначення двох адрес які були відомі позивачеві.

Що до інших визначених судом недоліків (належним чином посвідчені копії судових рішень, що приймалися в рамках розгляду справи № 2а-9639/10/1570 Одеським окружним адміністративним судом та Одеським апеляційним адміністративним судом від 20.09.2012 року, 19.06.2018 року, 29.08.2018 року, 26.09.2018 року, інформацію з Державного земельного кадастру станом на 30.01.2019 року (дата звернення із позовом до суду) щодо земельної ділянки № 58 по вул. Широка в с. Протопопівка ), то останні, за наявності таких, могли бути усунуті в ході підготовчого провадження по справі , а також надані відповідачем, Головним управлінням Держгеокадастру в Одеській області та витребувані судом.

Аналізуючи наведені обставини, суд апеляційної інстанції не піддає сумніву те, що певні підстави для усунення недоліків позовної заяви існували. Проте, приймаючи до уваги формальні вимоги до позовної заяви, передбачені КАС України, та спосіб, у який вони були застосовані у даній справі, те, що позивачем додатковою заявою частково усунено визначені судом недоліки, про що зазначено безпосередньо і судом в оскарженій ухвалі, колегія суддів вважає, що застосовані судом першої інстанції наслідки не були пропорційні, обмежили право доступу до суду і стали перешкодою для захисту прав позивача.

Крім того, колегія суддів зазначає, що відповідно до вимог ст. 8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини. Аналогічна норма закріплена також у ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" відповідно до якої суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для ЄСПЛ природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

Разом з цим, колегія суддів враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену у справі "Беллет проти Франції", в якому Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що приймаючи рішення про повернення позовної заяви суд першої інстанції допустився також і надмірного формалізму та фактично позбавив позивача гарантованого йому національним та Європейським законодавством права на доступ до правосуддя.

Враховуючи викладені обставини та докази у їх сукупності, колегією суддів встановлено, що судом першої інстанції було порушено норми процесуального права, що призвело до обмеження права позивача на судовий захист, регламентованого, зокрема, статтею 55 Конституції України та статтею 5 КАС України.

Відповідно до ст. 320 КАС України - підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, зокрема, є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Отже, з урахуванням того, що доводи позивача викладені в апеляційній скарзі спростовують висновки суду першої інстанції, що містяться в оскаржуваній ухвалі Одеського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2019 року про повернення позовної заяви, колегія суддів вважає за необхідне таку ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 242, 308, 311, 312, 313, 320, 321, 322, 325, 328 КАС України суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області, 3-тя особа: Головного управління Держгеокадастру в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови – скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя

Димерлій О.О.

Судді

Коваль М.П. Єщенко О.В.