Справа № 420/289/19
Суддя: Стефанов С. О.
Дата ухвалення: 2019-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/289/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2019 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Стефанова С.О.,

за участю секретаря судового засідання Мельник Ю.В.,

представника позивача Глазова О.В. (на підставі ордеру),

представника відповідача Хлистуна Р.В. (за довіреністю),

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування припису від 08.11.2018 року та постанов від 22.11.2018 року №827/18, №826/18, №828/18 по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (надалі по тексту Позивач або ОСОБА_1 ) звернувся до суду із позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (надалі по тексту Відповідач або Управління ДАБК ОМР) в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис Управління державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.11.2018 року, виданий ОСОБА_1 ;

- визнати протиправною та скасувати постанову №827/18 від 22.11.2018 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП, у розмірі 17000 грн.;

- визнати протиправною та скасувати постанову №826/18 від 22.11.2018 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, у розмірі 10200 грн.;

- визнати протиправною та скасувати постанову №828/18 від 22.11.2018 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.13 ст.96 КУпАП, у розмірі 17000 грн.;

- судові витрати покласти на Відповідача.

Адміністративний позов обґрунтовано наступним.

01.11.2016 року на підставі договору купівлі-продажу ОСОБА_1 придбав допоміжне приміщення (сарай), що знаходиться на придомовій території за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 35,1 кв.м. 01.11.2016 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Таранською А.М. було прийнято рішення про державну реєстрацію цього об`єкта нерухомості за №01.

У зв`язку з нерівномірними усадками при замочуванні відбулось часткове руйнування допоміжного приміщення, що потягнуло руйнування бетонної огорожі дитячого садочку № 250 Одеської міської ради. Про загрозу руйнування мешканці будинку АДРЕСА_1 дитячого садочку АДРЕСА_2 250 Одеської міської ради неодноразово на протязі останніх 5 років звертались до КП ЖКС «Порто-Франківський» з вимогою про укріплення території двору з метою недопущення руйнування суміжних об`єктів нерухомості та елементів благоустрою, але будь яких робіт виконано не було.

За пропозицією архітектора ОСОБА_2 (кваліфікаційний сертифікат НОМЕР_1 серія НОМЕР_2 ) єдиним рішенням цієї проблеми є виконання робіт з демонтажу існуючого допоміжного приміщення, вилучення з під нього насипного ґрунту і будування підпірних стін з перехресними балками та з наступним відновленням в попередньому стані допоміжного приміщення. Відповідно до цієї пропозиції був виконаний проект згідно з вимогами містобудівного законодавства.

З метою уникнення можливих порушень містобудівного законодавства з боку власника під час виконання вказаних робіт було замовлено і проведено експертне будівельне технічне дослідження.

Згідно висновку цього дослідження №12/18 від 25.05.2018 року, проведеного судовим експертом Ковальчуком О.У. (свідоцтво №964 від 13.07.2012 року виданого центральною експертно-кваліфікаційною комісією Міністерства юстиції України) роботи з демонтажу допоміжного приміщення (сараю), розташованого за адресою: м. Одеса, АДРЕСА_1 та відновленню елементів благоустрою - секцій бетонного забору між дитячим садочком № 250 та будівлею допоміжного приміщення, шляхом відновлення бетонної основи цього забору з укріпленням цієї основи, згідно проектної документації, відповідно до постанови КМУ від 07.06.2017 року № 406, не є самовільно проведеними та не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

27 грудня 2018 року представник Позивача під час відвідування Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради дізнався про прийняття Відповідачем наступних документів та отримав їх про що свідчить підпис представника та дата отримання цих документів: припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.11.2018 року з вимогою зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті з 08.11.2018 року до моменту отримання права на виконання будівельних робіт, акту №001495 про результати проведення позапланового заходу УДАБК за адресою АДРЕСА_1 , протоколу про адміністративне правопорушення від 08.11.2018 року про вчинення ОСОБА_1 правопорушення передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП, протоколу про адміністративне правопорушення від 08.11.2018 року про вчинення ОСОБА_1 правопорушення передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, протоколу про адміністративне правопорушення від 08.11.2018 року про вчинення ОСОБА_1 правопорушення передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП, а також постанови №827/18 від 22.11.2018 року про накладання на ОСОБА_1 штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП, у розмірі 17000 грн., постанови №826/18 від 22.11.2018 року про накладання на ОСОБА_3 О штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, у розмірі 10200 грн. постанови №828/18 від 22.11.2018 року про накладання на ОСОБА_1 штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.13 ст.96 КУпАП, у розмірі 17000 грн.

Всі вище перелічені документи Відповідач направив Позивачу за адресою АДРЕСА_3 , хоча за даними паспорту Позивача, його місцем реєстрації та фактичного мешкання є інша адреса: АДРЕСА_4 з 2016 року. Крім того, адреса представника також інша: м. Одеса, Гагарінське плато, 5/3 оф.26, що вказано на ордері адвоката №282407 від 08.11.2018 року, на який Відповідач посилається.

Позивач, вважаючи припис та постанови про накладення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення протиправними, звернувся до суду з позовом з вимогою про їх скасування.

Процесуальні дії.

Ухвалою судді від 23 січня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Перше судове засідання по справі призначено на 15 лютого 2019 року.

Ухвалою суду від 15 лютого 2019 року розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання по справі призначено на 15 лютого 2019 року.

15 лютого 2019 року від Управління ДАБК Одеської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якої Відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Ухвалою суду від 20 березня 2019 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - задоволено.

Зупинено виконання постанов: №827/18 від 22.11.2018 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП, у розмірі 17000 грн.; №826/18 від 22.11.2018 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, у розмірі 10200 грн.; №828/18 від 22.11.2018 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.13 ст.96 КУпАП, у розмірі 17000 грн. до розгляду судом справи по суті та набрання судовим рішенням законної сили.

Ухвалою суду від 28 березня 2019 року продовжено підготовче засідання по справі на 30 днів.

Ухвалою суду від 09 квітня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 17 квітня 2019 року.

Відзив обґрунтовано наступним.

Відповідач зазначає, що ОСОБА_1 виконані роботи із повного демонтажу нежитлового приміщення сараю площею 35,1 кв.м., влаштування котловану орієнтовною площею 60 кв.м. та глибиною приблизно 3,0 м., що було зафіксовано ще 06.11.2017 року проведеною Управлінням ДАБК Одеської міської ради перевіркою дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: реконструкція допоміжного нежитлового приміщення (сараю) під житловий будинок без змін геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 .

На теперішній час повний демонтаж приміщення сараю та влаштування котловану в безпосередній близькості до дитячого садку № 250 по вул. АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 у м. Одеса призвів до аварійного стану нежитлових будівель по АДРЕСА_6 .

В свою чергу Управлінням було замовлено в Одеській державній академії будівництва та архітектури висновок про оцінку технічного рішення влаштування підпорної стінки будівлі допоміжного призначення (сараю) по АДРЕСА_1 . Одеса.

Відповідно до даного висновку ОСОБА_1 необхідно було виконати протиаварійні роботи по укріпленню фундаментів сусідніх будівель та споруд, які відносять до дитячого садку №250 по вул. Базарній, 36 у м. Одеса, шляхом влаштування підпорної залізобетонної стіни та залізобетонних монолітних діафрагм шириною 250 мм та висотою 2000 мм на всю ширину котловану.

Однак ОСОБА_1 на час перевірки виконуються будівельні роботи із залиття залізобетонних монолітних огороджуючих конструкцій стін, основи та перекриття в рівні підвалу на відмітці -3,5 м. від рівня денної поверхні землі, чим утворено підвальне приміщення орієнтовною площею 60,0 кв.м.

Протиаварійні роботи, передбачені вищевказаним висновком не виконані у відповідності до проекту.

Сусідні будівлі продовжують знаходитися в аварійному стані та знаходитися в зоні ризику обвалу, так як підошви їх фундаментів оголені на 1 м. нижче рівня землі.

Усі виявлені факти підтверджуються фотофіксацією та комісійним актом обстеження від 07.11.2018 року, складеним із залученням представників Приморської районної адміністрації Одеської міської ради та КП «ЖКС «Порто-Франківський».

Відповідач зазначає, що згідно з даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація стосовно реєстрації дозвільних документів на проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 .

Такими чином відповідач зазначає, що ОСОБА_1 виконує будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_7 вул АДРЕСА_1 41, прибудинкова територія, без отримання права на виконання таких робіт, чим порушив ч.1 ст.34 та абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за №466 від 13 квітня 2011 року.

Відповідач також зазначає, що на момент перевірки встановлено, що журнал авторського нагляду на об`єкті будівництва відсутній та за весь період проведення позапланової перевірки Позивачем не пред`явлений.

Таким чином, замовником будівництва ОСОБА_1 не забезпечено здійснення авторського нагляду за будівництвом за вищевказаною адресою, чим порушено ч.1 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п.2 Порядку №903 від 11.07.2007 року.

У судовому засіданні 20 березня 2019 року представник Позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позов задовольнити з підстав викладених у позовній заяві.

Представник Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та просив суд в задоволенні позову відмовити, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позовну заяву.

Розглянувши матеріали справи та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, заслухавши пояснення осіб, які брали участь у розгляді справи, допитавши свідка, а також дослідивши обставини, якими обґрунтовувалися позовні вимоги та відзив на позовну заяву, перевіривши їх доказами у їх сукупності, судом встановлено наступне.

Факти та обставини справи встановлені судом.

ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 01 листопада 2016 року придбав у ОСОБА_4 допоміжне приміщення (сарай), яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 35,1 кв.м. Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01 (т.1 а.с.80-81).

06.11.2017 року Управлінням ДАБК ОМР проведена перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: реконструкція допоміжного нежитлового приміщення (сараю) під житловий будинок без змін геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_7 , за результатами якої складено Акт №001171, припис про зупинення виконання будівельних робіт на об`єкті №655/17 від 06.11.2017 року та винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення №558/7 від 10.11.2017 року.

Припис про зупинення виконання будівельних робіт №655/17 від 06.11.2017 року, складений головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління ДАБК Одеської міської ради Лисим С.О., на підставі наведення ОСОБА_1 недостовірних відомостей в зареєстрованому повідомленні про початок виконання будівельних робіт за №ОД 01 від 05.10.2017 року, зафіксованих в протоколі про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою в.о. начальника Управління ДАБК Одеської міської ради №558/7 від 10.11.2017 року накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 500 грн. за наведення недостовірних відомостей в зареєстрованому повідомленні про початок виконання будівельних робіт за №ОД 01 від 05.10.2017 року, чим порушено п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року.

Позивач, не погоджуючись з прийнятим відповідачем приписом про зупинення виконання будівельних робіт №655/17 від 06.11.2017 року та постановою №558/7 від 10.11.2017 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн. оскаржив їх до суду.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2018 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано протиправними та скасовано припис №655/17 від 06.11.2017 року та постанову №558/17 від 10.11.2017 року.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 14 лютого 2019 року апеляційну скаргу Управління ДАБК Одеської міської ради задоволено. Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 03.10.2018 року скасовано. Ухвалено по справі нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування припису і постанови по справі про адміністративне правопорушення відмовлено.

Таким чином, судом встановлено, що на час звернення до суду із даним позовом у позивача вже існували правовідносини з Управлінням ДАБК ОМР з приводу виконання робіт по демонтажу допоміжного приміщення (сараю) розташованого за адресою: АДРЕСА_1 за наслідком виконання яких Позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн. При цьому, в судовому засіданні представник позивача зазначив, що штраф сплачено в повному обсязі.

У зв`язку з частковим руйнуванням зазначеного вище допоміжного приміщення, до якого потягнуло руйнування бетонної огорожі дитячого садочку №250 Одеської міської ради та враховуючи загрозу руйнування будинку АДРЕСА_1 . Успенській, позивач, адміністрація дитячого садочку №250 Одеської міської ради та мешканці будинку АДРЕСА_1 неодноразово, на протязі останніх 2 років звертались до Голови Приморської районної адміністрації Одеської міської ради ОСОБА_5 та КП ЖКС «Порто-Франківський» з вимогою про укріплення території двору з метою недопущення руйнування суміжних об`єктів нерухомості та елементів благоустрою, але будь яких робіт виконано не було. Зазначене підтверджено колективним зверненням мешканців будинку АДРЕСА_1 від 11.06.2018 року (т.1 а.с.141) та листом комунальної установи «Центр фінансування та господарської діяльності закладів та установ системи освіти Приморського району м. Одеси» №01-72/1364 від 14.06.2018 року (т.1 а.с.147). Враховуючи те, що ОСОБА_1 згідно договору купівлі-продажу від 01 листопада 2016 року є власником допоміжного приміщення (сарай), яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 35,1 кв.м., він розпочав за власні кошти здійснювати роботи щодо попередження процесу руйнування приміщення сараю та суміжних об`єктів нерухомості.

На замовлення ОСОБА_1 від 04.12.2017 року, за результатами проведення будівельно-технічного дослідження, яке виконане 25 травня 2018 року, судовим експертом Ковальчуком Олегом Ульяновичем складено висновок експертного дослідження №12/18, в якому зазначено, що роботи з демонтажу допоміжного приміщення (сараю) розташованого за адресою: м. Одеса, вул АДРЕСА_1 41 та відновлення елементів благоустрою згідно копії цивільно-правової угоди від 01.10.2017 року, а саме секцій бетонного забору між дитячим садком №250 КЄУ «ЦФГДЗУСО» Приморського району м. Одеси та будівлею допоміжного приміщення, шляхом відновлення бетонної основи цього забору з укріпленням цієї основи, згідно проектної документації відповідно до Постанови КМУ від 07.06.2017 року №406 не є самовільно проведеними та не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію (т.1 а.с.93-100).

Одеській державній академії будівництва та архітектури за замовленням Управління ДАБК ОМР зроблено Висновок «Про оцінку технічного рішення влаштування підпірної стінки будівлі допоміжного призначення (сараю) по вул. Успенській, 41, м. Одеса» від 26.06.2018 року, який затверджено проректором по науковій роботі доктором технічних наук, професором ОСОБА_6 . У Висновку зазначено, що після проведення огляду проектного рішення на місцевості, а саме по вул. Успенській, 41, м. Одеса, фундаменти сусідніх будівель оголені, стійкість їх не забезпечена, вони повинні бути негайно укріплені; запропоновані заходи не забезпечать надійну роботу підпірних стінок; для забезпечення стійкості існуючих будівель складів необхідно негайно розробити і виконати спеціальні заходи по зміцненню їх на період будівництва, для забезпечення стійкості стінки і можливості виконання нею свого призначення, необхідно по числовим осям і по обозначеній осі, між осями 1 і 2 на всю ширину котловану (між осями А і Г) (всього 4 шт.) виконати залізобетонні діафрагми шириною 250 мм. і висотою 2000 мм., після зведення підпірної споруди ретельно заповнити простір між ґрунтом основи сусідніх будівель і підпірними стінками за вимогами проекту (т.2 а.с.163-194).

27 червня 2018 року відбулась оперативна нарада представників Управління ДАБК ОМР з представниками Департаменту комунальної власності ОМР, Приморської районної адміністрації та власником приміщення по АДРЕСА_1 з питання оцінки технічного рішення влаштування підпірної стінки будівлі допоміжного призначення (сараю) по АДРЕСА_1 , та згідно протоколу від 27.06.2018 року прийнято рішення - провести контраварійні роботи за варіантом запропонованому у Висновку «Про оцінку технічного рішення влаштування підпірної стінки будівлі допоміжного призначення (сараю) з контрфорсами по вул АДРЕСА_8 Успенській, АДРЕСА_1 , в м. Одесі» від 26.06.2018 року (т.1 а.с.139-140). Під час оперативної наради предметом розгляду стали: Проект підпірної стіни розташованої за адресою: вул. Успенська, 41, м. Одеса (т.1 а.с.149-158); Висновок експертного дослідження №12/18 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження, складений 25 травня 2018 року (т.1 а.с.93-100); технічний звіт відновлення елементів благоустрою (бетонний паркан та основа під ним) за адресою: АДРЕСА_1 (т.1 а.с.101-114); Висновок «Про оцінку технічного рішення влаштування підпірної стінки будівлі допоміжного призначення (сараю) по АДРЕСА_9 Успенській, 41, м. Одеса» від 26.06.2018 року (т.2 а.с.163-193). Проведення контраварійних робіт покладено на власника приміщення ОСОБА_1 . Таким чином судом встановлено, що 27 червня 2018 року за результатами проведення оперативної наради було сформовано спільне рішення зацікавлених осіб щодо необхідності здійснення протиаварійних робіт по відношенню допоміжного приміщення (сараю) розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та укріплення території двору з метою недопущення руйнування суміжних об`єктів нерухомості та елементів благоустрою.

Позивачем продовжено протиаварійні роботи, які розпочались ще в 2017 році, у зв`язку з необхідністю попередження руйнування зазначеного вище допоміжного приміщення, руйнування бетонної огорожі дитячого садочку №250 Одеської міської ради та враховуючи загрозу руйнування будинку АДРЕСА_1 .

Під час моніторингу території Приморського району м. Одеси Головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління ДАБК ОМР ОСОБА_7 . зафіксовано проведення ОСОБА_1 будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_7 та на думку інспектора виявлено факт самочинного будівництва, про що останній листом від 02.11.2018 року повідомив виконуючого обов`язки начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Авдєєва О. ОСОБА_8 . (т.2 а.с.16).

На підставі Наказу Управління ДАБК ОМР №01-13/162 від 02.07.2018 року та виявлення факту самочинного будівництва об`єкту, 02 листопада 2018 року заступником начальника Управління начальником інспекційного відділу №1 Управління ДАБК ОМР Якименко ОСОБА_9 К. видано направлення №001495 від 02.11.2018 року для здійснення позапланової перевірки на виконання будівельних робіт за адресою: м. Одеса, Приморський район, вул. Успенська, 41, щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил (т.2 а.с.15).

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, Управлінням ДАБК ОМР складено Акт №001495 від 08.11.2018 року (т.2 а.с.18-39).

В Акті №001495 від 08.11.2018 року зафіксовано наступні порушення:

- згідно з даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація стосовно реєстрації дозвільних документів на проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_7 . Такими чином ОСОБА_1 виконує будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_7 , прибудинкова територія, без отримання права на виконання таких робіт, чим порушено ч.1 ст.34 та абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за №466 від 13 квітня 2011 року;

- на момент перевірки встановлено, що журнал авторського нагляду на об`єкті будівництва відсутній та за весь період проведення позапланової перевірки не пред`явлений. Таким чином замовником будівництва ОСОБА_1 не забезпечено здійснення авторського нагляду за будівництвом за вищевказаною адресою, чим порушено ч.1 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п.2 Порядку №903 від 11.07.2007 року;

- на момент перевірки встановлено, що виконавча документація на об`єкті будівництва відсутня та замовником будівництва за весь період проведення позапланової перевірки не пред`явлена. Таким чином замовником будівництва ОСОБА_1 не забезпечено здійснення технічного нагляду за будівництвом за вищевказаною адресою, чим порушено абз.2 ч.1 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п.2 Порядку №903 від 11.07.2007 року.

На сторінці 19 Акту №001495 від 08.11.2018 року зазначено, що ОСОБА_10 від підпису та отримання примірника вказаного Акту відмовився (т.2 а.с.36-37).

На підставі виявлених порушень, зафіксованих в Акті №001495, головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління ДАБК ОМР Лисим Сергієм Олександровичем складені протоколи про адміністративні правопорушення від 08.11.2018 року, а також припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.11.2018 року (т.2 а.с.40-61) від підпису та отримання яких представник позивача ОСОБА_10 відмовився.

Листом №01-18/4974/в від 09 листопада 2018 року, Управління ДАБК ОМР направило ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_10 :

- Акт складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за №001495 від 08.11.2018 року на 22 арк.;

- протокол про адміністративні правопорушення від 08.11.2018 року відповідно до частини 5 статті 96 КУпАП на 5 арк.;

- протокол про адміністративні правопорушення від 08.11.2018 року відповідно до частини 12 статті 96 КУпАП на 6 арк.;

- протокол про адміністративні правопорушення від 08.11.2018 року відповідно до частини 13 статті 96 КУпАП на 6 арк.;

- припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.11.2018 року на 5 арк. (т.2 а.с.82-84).

22 листопада 2018 року заступником начальника Управління начальником інспекційного відділу №1 Управління ДАБК ОМР Якименко Русланом Костянтиновичем, розглянуто матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесено Постанови №826/18 від 22.11.2018 року якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200 грн. (т.2 а.с.62-67), №827/18 від 22.11.2018 року якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП та накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000 грн. (т.2 а.с.68-74), №828/18 від 22.11.2018 року якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.13 ст.96 КУпАП та накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000 грн. (т.2 а.с.75-81).

Листом №01-18/4974/в від 23.11.2018 року, Управління ДАБК ОМР направило ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_3 , 65062:

- оригінал постанови №826/18 від 22.11.2018 року по справі про адміністративне правопорушення в 1 примірнику на 6 аркушах;

- оригінал постанови №827/18 від 22.11.2018 року по справі про адміністративне правопорушення в 1 примірнику на 7 аркушах;

- оригінал постанови №828/18 від 22.11.2018 року по справі про адміністративне правопорушення в 1 примірнику на 7 аркушах (т.2 а.с.85-87).

22 грудня 2018 року головний спеціаліст інспекційного відділу №1 ОСОБА_7 звернувся з доповідною запискою до виконуючого обов`язки начальника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Авдєєва Олександра Робертовича, в якій зазначив, що постанови по справі про адміністративні правопорушення від 22.11.2018 року за №826/18, №827/18 та №828/18 набрали законної сили 07.12.2018 року. Станом на 22.12.2018 року до Управління не надходили платіжні документи, що засвідчують факт сплати суми штрафів в повному обсязі. Враховуючи факт несплати ОСОБА_1 штрафів в зазначений строк, ОСОБА_7 просить вжити заходів щодо зазначених постанов для їх виконання у примусовому порядку (т.2 а.с.88-89).

Джерела права.

У відповідності зі статтею 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір, водночас частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено).

Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 року (далі Закон №877-V) визначені правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно з ст.1 цього Закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з ч.1 ст.7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Відповідно до ч.2 ст.7 Закону №877-V на підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові) і засвідчується печаткою.

Відповідно ч.5 ст.7 Закону №877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Згідно з ч.2 ст.8 Закону №877-V органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані повно, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний нагляд (контроль) у межах повноважень, передбачених законом.

Відповідно до п.1 Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, затвердженого рішенням Одеської міської ради №579-VII від 27.04.2016 року, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради є виконавчим органом Одеської міської ради та створено відповідно до Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність» та інших нормативно-правових актів з метою здійснення архітектурно-будівельного контролю на території м. Одеси.

Таким чином, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради наділено відповідними повноваженнями щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю в межах м. Одеси.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва регламентована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553).

Частиною 2 пункту 1 Порядку №553 закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Пунктом 3 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Відповідно до п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно до п. п. 7, 9 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктами 15-17 Порядку №553 встановлено, що форми актів та інших документів, які складаються під-час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до пункту 21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 року (далі Закон №3038-VI).

Відповідно до статті 6 Закону №3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до частини першої статті 7 Закону №3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється, зокрема, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України (п.1 ч.1 ст.34 Закону №3038-VI).

Згідно ст.35 Закону №3038-VI після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.

Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт.

Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт не дає права на виконання будівельних робіт.

У разі самостійного виявлення помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) у поданому повідомленні про початок виконання підготовчих робіт замовник має право протягом трьох робочих днів із дня подання такого повідомлення подати виправлені (достовірні) дані щодо інформації, яка потребує змін.

У разі якщо право на будівництво об`єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю.

Продовження виконання підготовчих робіт без такого повідомлення забороняється.

Право на початок виконання підготовчих робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання підготовчих робіт;

2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта та вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відомості про скасування права на виконання підготовчих робіт вносяться до реєстру.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту і достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, та виконання підготовчих робіт з порушенням вимог, визначених у цій статті.

Згідно ст.36 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Відповідно до частини другої статті 391 Закону №3038-VI у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів визначаються Законом України «Про архітектурну діяльність» №687-XIV від 20.05.1999 року (далі Закон №687-XIV).

Згідно абз.1 ст.1 Закону №687-XIV архітектурна діяльність - діяльність по створенню об`єктів архітектури, яка включає творчий процес пошуку архітектурного рішення та його втілення, координацію дій учасників розроблення всіх складових частин проектів з планування забудови і благоустрою територій, будівництва (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту) будівель і споруд, здійснення архітектурно-будівельного контролю і авторського нагляду за їх будівництвом, а також здійснення науково-дослідної та викладацької роботи у цій сфері.

Відповідно до абз.9 ст.1 Закону №687-XIV експертиза - діяльність фахівців-експертів, які мають відповідні кваліфікаційні сертифікати і за дорученням замовника надають звіти щодо відповідності проектних рішень вимогам законодавства, державним нормам, стандартам, будівельним нормам і правилам та які несуть відповідальність за достовірність наданих звітів.

Згідно ст.10 Закону №687-XIV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до ст.11 Закону №687-XIV під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником. У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства. Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №903 від 11 липня 2007 року затверджено Порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури та Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (далі Порядок №903).

Визначення механізму здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств) визначається Порядком здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №903 від 11 липня 2007 року.

Згідно п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Відповідно до п.6 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури у разі відмови підрядника виконати роботи з усунення виявлених відхилень генеральний проектувальник письмово повідомляє про це замовнику (забудовнику) та відповідній інспекції державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття ними заходів згідно із законодавством.

Згідно п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.

Відповідно до п.3 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури технічний нагляд здійснюють особи, що мають виданий відповідно до законодавства архітектурно-будівельною атестаційною комісією кваліфікаційний сертифікат.

Згідно п.1 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13 квітня 2013 року (далі Порядок №466) цей Порядок визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до абз.4 п.2 Порядку №466 підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Згідно п.4 Порядку №466 підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, можуть виконуватися замовником після набуття права на земельну ділянку відповідного цільового призначення та подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - дозвіл).

Відповідно до п.5 Порядку №466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Постановою Кабінету Міністрів України №406 від 07 червня 2017 року затверджений перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію (далі Постанова №406).

Відповідно до п.1 Постанови №406 до переліку таких будівельних робіт відносяться роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Згідно п.8 до Постанови №406 до переліку таких будівельних робіт відноситься знесення і демонтаж будівель та споруд без подальшого будівництва, які не є підготовчими роботами, та без порушення експлуатаційної придатності інших будівель і споруд.

Відповідно до п.9 Постанови №406 до переліку таких будівельних робіт відноситься відновлення елементів благоустрою, визначених Законом України "Про благоустрій населених пунктів".

Відповідно до статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно.

Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

На вимогу власника (користувача) земельної ділянки суд може визнати за ним право власності на нерухоме майно, яке самочинно збудоване на ній, якщо це не порушує права інших осіб.

Особа, яка здійснила самочинне будівництво, має право на відшкодування витрат на будівництво, якщо право власності на нерухоме майно визнано за власником (користувачем) земельної ділянки, на якій воно розміщене.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Відповідно до ч.5 ст.96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ч.12 ст.96 КУпАП незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства, - тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ч.13 ст.96 КУпАП незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства, - тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення» затвердженого Наказом Державного комітету України з будівництва та архітектури №80 від 18 травня 2005 року нежитлове приміщення - приміщення в структурі житлового будинку, що не відноситься до житлового фонду. Є самостійним об`єктом цивільно-правових відносин.

Згідно п.3.2.3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №115 від 05 травня 2016 року будівельні роботи - процес зведення нових, реконструкція, капітальний ремонт, технічне переоснащення об`єктів будівництва.

Відповідно до п.8.3 ДБН А.3.1-5:2016 під час будівництва здійснюється державний та виробничий контроль, авторський та технічний нагляд.

Відповідно до п.3.2 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №163 від 04 червня 2014 року будівництво - нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.

Згідно п.3.12 ДБН А.2.2-3-2014 об`єкт будівництва - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси або їх частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до п.4.8 ДБН А.2.2-3-2014 проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво.

Висновки суду.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що перевіркою проведеною Управління ДАБК ОМР на підставі Наказу ГУ Держпраці в Одеськй області №01-13/162 від 02.07.2018 року та направлення №001495 від 02.11.2018 року на здійснення позапланової перевірки по виконанню будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_7 район, вул. Успенська, 41, щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил відповідно до Акту №001495 від 08.11.2018 року зафіксовано порушення на об`єкті за адресою: АДРЕСА_7 . Порушення зазначені в цьому акті стосуються виконання ОСОБА_1 будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_7 , прибудинкова територія, без отримання права на виконання таких робіт; не забезпечення здійснення авторського нагляду та технічного нагляду за будівництвом за вищевказаною адресою.

Нормативні посилання відповідача стосовно встановлених порушень ґрунтуються на приписах ч.1 ст.34 та абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч.1 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за №466 від 13 квітня 2011 року, п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за №903 від 11.07.2007 року.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Згідно абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Згідно абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за №466 від 13 квітня 2011 року будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України Про оцінку впливу на довкілля.

Постановою Кабінету Міністрів України №406 від 07 червня 2017 року затверджений перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію (далі Постанова №406).

Відповідно до п.1 Постанови №406 від 07 червня 2017 року до переліку таких будівельних робіт відносяться роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Згідно п.8 до Постанови №406 до переліку таких будівельних робіт відноситься знесення і демонтаж будівель та споруд без подальшого будівництва, які не є підготовчими роботами, та без порушення експлуатаційної придатності інших будівель і споруд.

Відповідно до п.9 Постанови №406 до переліку таких будівельних робіт відноситься відновлення елементів благоустрою, визначених Законом України "Про благоустрій населених пунктів".

Системний аналіз зазначених судом норм права та встановлені при розгляді справи факти, а саме повний демонтаж допоміжного приміщення (сарай) за адресою: АДРЕСА_7 , наявність проектних рішень щодо здійснення протиаварійних робот з подальшим фактичним будівництвом разом із фундаментом, як складової частини проекту влаштування підпірної стінки будівлі допоміжного призначення (сараю) з контрфорсами по АДРЕСА_1 , а також фактично виконані роботи та оформленням їх згідно Технічного паспорту від 14.01.2019 року, свідчать про помилковість тверджень позивача, що ці протиаварійні роботи на зазначеному об`єкті відносяться до переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Суд критично оцінює посилання позивача на висновок експертного дослідження №12/18 від 25 травня 2018 року судового експерта Ковальчука О.У., який зроблений за результатами проведення будівельно-технічного дослідження, враховуючи те, що такий висновок зроблено без врахування фактично виконаних робіт, та мав значення тільки на стадії підготовки або початку виконання протиаварійних робіт.

Крім того, суд враховує факт існування постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 14 лютого 2019 року у справі №522/21790/17 в частині існування правовідносин між сторонами з приводу об`єкта розташованого за адресою: вул. Успенська, 41, м. Одеса щодо зупинення робіт позивача та погоджується з доводами відповідача щодо правомірності винесення припису від 08.11.2018 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, оскільки факт виконання будівельних протиаварійних робіт ОСОБА_1 з демонтажу допоміжного приміщення (сараю) розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , а також залиття залізобетонних монолітних огороджуючих конструкцій стін, конструкцій залізобетонних монолітних діафрагм шириною 250 мм. та висотою 2000 мм. на всю ширину котловану, основа та перекриття в рівні підвалу, чим утворено підвальне приміщення, підтверджене фотофіксацією об`єкту, яка здійснена як на час проведення протиаварійних робіт (т.1 а.с.132-133) так і після їх завершення (т.3 а.с.66-69) та не заперечується представником позивача.

Щодо визнання протиправними та скасування постанов Управління ДАБК Одеської міської ради від 22.11.2018 року №827/18, №826/18, №828/18 про накладення на ОСОБА_1 штрафу за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.12 ст.96 КУпАП, у розмірі 17000 грн.; ч.5 ст.96 КУпАП, у розмірі 10200 грн.; ч.13 ст.96 КУпАП, у розмірі 17000 грн. суд зазначає наступне.

Відповідно до даних паспорту позивача, з 01 листопада 2016 року місце проживання ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_4 (т.1 а.с.134-138). Адреса представника позивача ОСОБА_10 , який приймав участь при проведенні перевірки, зазначена на сторінці 3 Акту №001495 від 08.11.2018 року та в ордері серії НОМЕР_3 282407 від 08.11.2018 року (т.3. а.с.218).

Судом встановлено, що Управління ДАБК ОМР направило рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_3 , 65062, лист №01-18/4974/в від 09 листопада 2018 року з додатками. В додатках до цього листа було направлено:

- Акт складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за №001495 від 08.11.2018 року на 22 арк.;

- протокол про адміністративні правопорушення від 08.11.2018 року відповідно до частини 5 статті 96 КУпАП на 5 арк.;

- протокол про адміністративні правопорушення від 08.11.2018 року відповідно до частини 12 статті 96 КУпАП на 6 арк.;

- протокол про адміністративні правопорушення від 08.11.2018 року відповідно до частини 13 статті 96 КУпАП на 6 арк.;

- припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.11.2018 року на 5 арк. (т.2 а.с.82-84).

Згідно довідки Укрпошти ф.20, а також з офіційного сайту Укрпошти за штрих-кодовим ідентифікатором №309, вищевказані акт, протоколи та припис не вручені під час доставки за закінченням терміну зберігання 15.11.2018 року (т.3 а.с.153-155).

Судом встановлено, що Управління ДАБК ОМР направило ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_3 65062, лист №01-18/4974/в від 23.11.2018 року з додатками. В додатках до цього листа було направлено:

- оригінал постанови №826/18 від 22.11.2018 року по справі про адміністративне правопорушення в 1 примірнику на 6 аркушах;

- оригінал постанови №827/18 від 22.11.2018 року по справі про адміністративне правопорушення в 1 примірнику на 7 аркушах;

- оригінал постанови №828/18 від 22.11.2018 року по справі про адміністративне правопорушення в 1 примірнику на 7 аркушах (т.2 а.с.85-87).

Згідно довідки Укрпошти ф.20, а також з офіційного сайту Укрпошти за штрих-кодовим ідентифікатором №010, оскаржувані постанови не вручені під час доставки за закінченням терміну зберігання 29.11.2018 року (т.3 а.с.156-160).

У відповідності до вимог ст.268 Кодексу про адміністративні правопорушення України справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є достатні дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Таким чином, враховуючи встановлений судом при розгляді справи факт не направлення акту, протоколів, припису та постанов на адресу яка була відома Управлінню ДАБК ОМР з паспорта позивача або ордера його представника, свідчить про те що відповідач діяв не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

З огляду на вищевикладене суд погоджується з доводами представника позивача, що оскаржувані постанови по справі про адміністративні правопорушення були прийняті з порушенням вимог ст.268 КУпАП, оскільки були прийняті за відсутністю позивача або його представника та не були направлені за зареєстрованою та фактичною адресою місця проживання позивача або за адресою представника позивача, зазначеною в ордері №282407 від 08.11.2018 року, який був наявний у відповідача на час проведення перевірки, складання Акту №001495 від 08.11.2018 року, протоколів, припису та постанов по справі про адміністративне правопорушення, що в свою чергу позбавило можливості позивача надати будь-які пояснення та документи.

Крім того, суд зазначає, що згідно частини 3 ст.7 КУпАП, застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч.1 ст.217 КУпАП, посадові особи, уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення, можуть накладати адміністративні стягнення, передбачені цим Кодексом, у межах наданих їм повноважень і лише під час виконання службових обов`язків.

Частиною 1 ст.244-6 КУпАП передбачено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96 1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188 42).

Згідно абз.2 ч.2 ст.244-6 КУпАП, від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, або щодо об`єктів будівництва I, II, III та IV категорій складності, розташованих у межах відповідних населених пунктів (статті 96, 96 1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188 42) мають право керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч, структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій.

Так, на підтвердження посилань позивача, судом встановлено, що оскаржувані постанови по справі про адміністративні правопорушення від 22.11.2018 року №827/18, №826/18, №828/18 винесені заступником начальника управління - начальник інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименком Русланом Костянтиновичем.

Отже, у заступника начальника управління начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К. не було повноважень для винесення щодо ОСОБА_1 постанов по справі про адміністративне правопорушення від 22.11.2018 року №827/18, №826/18, №828/18. Таким чином, вказані постанови є протиправними та підлягають скасуванню.

До таких самих висновків дійшов П`ятий апеляційний адміністративний суд при розгляді справи №522/8773/18.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що оскаржувані постанови по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до яких позивача притягнуто до адміністративної відповідальності, винесені з порушенням ст.19 Конституції України, ст.268 КУпАП, що свідчить про їх незаконність.

Розглядаючи цю справу суд також враховує, що згідно ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Суд, у цій справі, враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Відповідно до ч.1-3 ст.21 КАС України позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою. Якщо справа щодо пов`язаних вимог територіально підсудна різним місцевим адміністративним судам, то її розглядає один з цих судів за вибором позивача. Якщо справа щодо однієї з вимог підсудна окружному адміністративному суду, а щодо іншої вимоги (вимог) - місцевому загальному суду як адміністративному суду, таку справу розглядає окружний адміністративний суд

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.72 та ч.2 ст.73 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Частиною 1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З огляду на все вищевикладене, враховуючи те, що судом встановлено правомірність винесення припису від 08.11.2018 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також враховуючи висновки суду щодо протиправності прийняття постанов по справі про адміністративні правопорушення від 22.11.2018 року №827/18, №826/18, №828/18, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування припису від 08.11.2018 року та постанов від 22.11.2018 року №827/18, №826/18, №828/18 по справі про адміністративне правопорушення підлягають частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 12, 14, 21, 44, 139, 242-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування припису від 08.11.2018 року та постанов від 22.11.2018 року №827/18, №826/18, №828/18 по справі про адміністративне правопорушення - задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №827/18 від 22.11.2018 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП, у розмірі 17000 грн.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №826/18 від 22.11.2018 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, у розмірі 10200 грн.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №828/18 від 22.11.2018 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.13 ст.96 КУпАП, у розмірі 17000 грн.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили, згідно ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено, згідно ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. При цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII «Перехідні положення» КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Повне рішення суду складено та підписано суддею 15 травня 2019 року.

Суддя С.О. Cтефанов

.