Справа № 160/2521/19
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2019-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 травня 2019 року Справа № 160/2521/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОзерянської С.І.
за участі секретаря судового засіданняБаришнікової Д.Г.
представника позивача представника відповідача Шаровського С.А. Баранник О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Експерт-Агротрейд" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Свої вимоги позивач обґрунтував тим, що з наказом про перевірку, відомостями про дату її початку та місце проведення платник має бути ознайомлений у встановлений законом спосіб до її початку. Невиконання вимог пункту 79.2 статті 79 ПК України призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої, а саме - компетенції у податкового органу на прийняття акту індивідуальної дії (податкового повідомлення-рішения). Також, при проведенні камеральної перевірки дослідженню підлягають тільки дані податкової звітності, а отже в акті за результатами проведення камеральної перевірки можуть бути зафіксовані тільки встановлені помилки (порушення) у податковій звітності або неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності. Крім цього зазначає, що несвоєчасна реєстрація податкових накладних/розрахунків коригувань відбулась не з вини підприємства та його посадових (відповідальних) осіб, а була викликана технічними проблемами, які були пов`язані з використанням програмного забезпечені «М.Е.DОС», та програмного забезпечення «Клієнт - Банк». ТОВ «ЕКСПЕРТ-АГРОТРЕЙД» намагалось власними силами подолати технічні проблеми, які виникли в роботі електронних сервісів, зверталося до підприємства, яке здійснює технічне обслуговування програмного забезпечення, при цьому були порушені строки для реєстрації ПН/РК. Отже у позивача була відсутня технічна можливість своєчасної реєстрації податкових накладних у Єдиному державному реєстрі податкових накладних з причин які не були залежними від його волі. Відсутність вини платника податків у несвоєчасній реєстрації податкових накладних не може бути підставою для нарахування штрафних санкцій До того ж, дані технічні помилки, щодо своєчасності реєстрації податкових накладних виникли із технічних причин, які в подальшому були виправленні товариством ще до проведення камеральної перевірки, а самі податкові накладні зареєстровані та сплачені усі суми податку.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 березня 2019 року було відкрито провадження в адміністративній справі та ухвалено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2019 року було здійснено заміну неналежного відповідача по справі Камянську об`єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на належного відповідача - Головне управління ДФС у Дніпропетровській області.
Відповідачем 10.04.2019 року подано до суду відзив на позов, у якому він проти позову заперечує. Зазначає, що за результатами проведеної камеральної перевірки було виявлено порушення позивачем граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних складених за листопад та грудень 2017 року, що стало підставою для прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
Позивачем 23.04.2019 року надано відповідь на відзив в якій зазначено, що доводи відповідача не спростовують незаконність проведення перевірки та прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
Представник позивача у судовому засіданні вимоги позову підтримав та просив задовольнити їх у повному обсязі.
Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечував, просив в його задоволенні відмовити.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується вимоги та заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Так, 03.12.2018 року працівниками Головного управління ДФС у Дніпропетровській області було проведено камеральну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-Агротрейд» з питань своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних складених за листопад, грудень 2017 року.
В обґрунтування такого висновку в акті перевірки зазначено наступне:
Незгода позивача з діями податкового органу щодо проведення перевірки та прийнятим податковим повідомленням-рішенням стала підставою для звернення до адміністративного суду з даною позовною заявою.
Вирішуючи вимогу про визнання протиправними дій податкового органу щодо проведення камеральної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю "Експерт-Агротрейд" з питання своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, складених за листопад, грудень 2017 року, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з 18.12.2017 року по 18.07.2018 року, суд зазначає наступне.
В силу вимог статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовано нормами Податкового кодексу України.
Цим Кодексом, зокрема, визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Відповідно до пункту 76.1 статті 76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Аналіз наведених норм податкового законодавства дає підстави стверджувати, що камеральна перевірка, як особливий вид перевірки, проводиться без оформлення будь-якого спеціального рішення чи наказу керівника такого органу про призначення та проведення камеральної перевірки, без оформлення направлення на її проведення та без виклику посадових осіб об`єкту камеральної перевірки. При цьому, згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Таким чином, суд вважає необґрунтованими посилання позивача про те, що не повідомлення його про проведення перевірки та незабезпечення його участі при проведенні перевірки є порушенням порядку проведення камеральних перевірок, що тягне за собою визнання протиправними наслідків такої перевірки, зокрема прийнятого податкового повідомлення-рішення.
Також суд зазначає, що предметом камеральної перевірки у відповідності до вимог абзацу другого підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України може бути саме своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, а не лише помилки (порушення) у податковій звітності, як зазначає позивач.
Враховуючи наведені норми податкового законодавства та встановлені обставини справи, суд вважає, що відповідач при проведенні камеральної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю "Експерт-Агротрейд" з питання своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а тому у суду відсутні підстави для визнання дій Головного управління ДФС у Дніпропетровській області протиправними.
Підставою для прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення слугувало порушення позивачем граничного терміну реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
В судовому засіданні було досліджено податкові накладні від 30.11.2017 року № 18, від 29.11.2017 року № 17, від 28.11.2017 року № 16, від 06.12.2017 року № 4, від 07.12.2017 року № 5, від 08.12.2017 року № 6, квитанції про їх реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних та встановлено, що:
При цьому, представником позивача не заперечується порушення строків реєстрації таких податкових накладних, однак зазначається про певні неточності в датах реєстрації податкових накладних, а саме: № 18 від 30.11.2017 року була зареєстрована не 21.12.2017 року, як зазначено в акті та розрахунку, а 19.12.2017 року, №5 від 07.12.2017 року була зареєстрована не 18.07.2018 року а 20.04.2018 року. При цьому зазначивши, що на розмір штрафної санкції це не вплинуло.
Однак, зазначені доводи представника позивача спростовуються дослідженими в судовому засіданні квитанціями про реєстрацію податкових накладних №№ 18,5 в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Так, згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: - 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; - 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; - 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; - 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; - 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Натомість позивач зазначає, що податкові накладні не були зареєстровані датами їх первинного направлення до податкового органу через технічні проблеми, які були пов`язані з використанням програмного забезпечені «М.Е.DОС», та програмного забезпечення «Клієнт - Банк».
Так, відповідно до пункту 42-1.2 статті 42-1 Податкового кодексу України, електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та нормативно-правовими актами, що прийняті на підставі та на виконання цього Кодексу, законами з питань митної справи, в тому числі, шляхом, зокрема, реєстрації, коригування податкових накладних/розрахунків в Єдиному реєстрі податкових накладних та акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних.
Згідно пункту 42-1.7 статті 42-1 Податкового кодексу України, у разі виявлення платником податків технічної та/або методологічної помилки у роботі електронного кабінету він має право надіслати через електронний кабінет або в інший спосіб повідомлення про виявлену технічну та/або методологічну помилку. Повідомлення про методологічну помилку надсилається методологу електронного кабінету. Повідомлення про технічну помилку надсилається одночасно методологу електронного кабінету та технічному адміністратору.
Отже, зазначеними нормами податкового законодавства передбачено можливість виявлення платником податків двох видів помилок - методологічної та технічної. При цьому, у випадку виявлення будь-якої із зазначених помилок платник податків повинен звернутись із повідомленням про виявлену помилку.
У відповідності до пункту 42-1.8 статті 42-1 Податкового кодексу України, методолог електронного кабінету зобов`язаний провести перевірку наявності методологічної помилки протягом 72 годин після надходження повідомлення від платника податків, крім вихідних та святкових днів, про результати якої повідомити платнику податків у цей самий строк. Якщо методолог електронного кабінету визнає наявність методологічної помилки, він зобов`язаний усунути її у строк, що визначається ним з урахуванням критичності виявленої помилки та технічної можливості її усунення. Якщо методологічна помилка призводить до порушення прав платників податків або передбачає притягнення платників податків до відповідальності, методолог надсилає в електронний кабінет та на електронну адресу (адреси) платника податків документ, яким повідомляє про існування методологічної помилки та про час, необхідний для її усунення та відновлення порушених прав платників податків. Про усунення методологічної помилки методолог повідомляє платникам податків шляхом надіслання відповідного документа із повідомленням в електронний кабінет та на електронну адресу (адреси) платників податків.
Також положеннями пункту 42-1.9 Податкового кодексу України визначено, що технічний адміністратор зобов`язаний провести перевірку наявності технічної помилки протягом 72 годин після надходження повідомлення від платника податків, крім вихідних та святкових днів, про результати якої повідомити методологу електронного кабінету та платнику податків у цей самий строк. Якщо технічний адміністратор визнає наявність технічної помилки, він зобов`язаний усунути таку технічну помилку протягом строку, визначеного методологом електронного кабінету, з урахуванням критичності виявленої помилки та технічної можливості її усунення. Якщо технічна помилка призводить до порушення прав платників податків або передбачає притягнення платників податків до відповідальності, технічний адміністратор надсилає в електронний кабінет та на електронну адресу (адреси) платників податків документ, яким повідомляє всім платникам податків про існування технічної помилки та про час, необхідний для її усунення і відновлення порушених прав платників податків. Про усунення технічної помилки технічний адміністратор повідомляє платникам податків шляхом надіслання відповідного документа із повідомленням в електронний кабінет та на електронну адресу (адреси) платників податків.
Згідно пункту 42-1.10 Податкового кодексу України, платник податків звільняється від відповідальності у разі, коли у роботі електронного кабінету виявлена технічна та/або методологічна помилка і така помилка визнана технічним адміністратором та/або методологом електронного кабінету або її існування підтверджено рішенням суду. У такому разі штрафні санкції та пеня, передбачені цим Кодексом, за порушення податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що спричинені технічною та/або методологічною помилкою у роботі електронного кабінету, не застосовуються, підстави для притягнення платника податків та/або його посадових осіб до адміністративної, кримінальної відповідальності відсутні. Ненарахування штрафних санкцій та/або пені за порушення, що спричинені технічною та/або методологічною помилкою у роботі електронного кабінету, закріплюється (реалізується) в програмному забезпеченні, яке застосовується для автоматичного розрахунку штрафних санкцій та/або пені за порушення податкового законодавства.
Позивачем не надано до суду жодних доказів звернення із відповідним повідомленням про виявлену помилку до методолога електронного кабінету, чи технічного адміністратора.
Пунктом 42-1.11 Податкового кодексу України визначено, що якщо технічний адміністратор або методолог не надсилає відповіді про результати перевірки повідомлення про технічну та/або методологічну помилку у встановлений цим Кодексом строк або заперечує наявність технічної та/або методологічної помилки у роботі електронного кабінету, то платник податків має право звернутися до суду за захистом своїх прав та охоронюваних інтересів, про що повідомляє контролюючому органу, технічному адміністратору та методологу електронного кабінету через електронний кабінет. Протягом всього часу судового розгляду такого звернення платника податків забороняється визначати платнику податків грошове зобов`язання, застосовувати штрафні санкції та нараховувати пеню, ініціювати притягнення платника податків та/або його посадових осіб до адміністративної, кримінальної відповідальності за порушення податкового законодавства, що можуть бути спричинені технічною та/або методологічною помилкою у роботі електронного кабінету.
Наведені положення податкового законодавства дають підстави стверджувати, що законодавством чітко визначено як алгоритм дій платника податків при виявленні методологічних та технічних помилок, так і алгоритм дій при відмові у визнанні такої помилки технічним адміністратором та/або методологом електронного кабінету.
В свою чергу, саме визнання помилки технічним адміністратором та/або методологом електронного кабінету, або підтвердження її існування рішенням суду, наслідком має відсутність застосування штрафних санкцій.
Одначе, в даному випадку, незважаючи на наявність відповідних положень законодавства, позивачем не було реалізовано можливість відповідних звернень.
Так, позивач не звертався з відповідними заявами ні до методолога електронного кабінету, ні до технічного адміністратора при виявленні технічних помилок про які він зазначив. Також, позивач не звертався до суду з відповідним позовом щодо підтвердження існування технічної помилки.
Отже, оскільки існування технічних помилок не підтверджено жодними належними доказами, Товариство з обмеженою відповідальністю "Експерт-Агротрейд" не довело неможливість своєчасного подання податкових накладних.
Разом з цим норми Податкового кодексу України, як і жоден нормативно-правовий акт, не містять положень, які б звільняли платника податку від обов`язку своєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних чи від відповідальності за не вчинення таких дій.
За таких обставин, оскільки позивачем податкові накладні були зареєстровані із порушенням строків передбачених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, суд вважає, що до нього правомірно застосовано штрафні санкції за порушення строків реєстрації таких податкових накладних.
При цьому, судом не приймаються доводи позивача стосовно того, що відсутність в акті перевірки даних податкової накладної №6 від 08.12.2017 року, зареєстрованої з порушенням строку такої реєстрації, відображеної в розрахунку до податкового повідомлення-рішення, тягне за собою протиправність податкового повідомлення-рішення, з наступних підстав.
Так, в акті перевірки було відображено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних за листопад - грудень 2017 року. В переліку податкових накладних значилось лише п`ять таких накладних, а саме податкові накладні від 30.11.2017 року № 18, від 29.11.2017 року № 17, від 28.11.2017 року № 16, від 06.12.2017 року № 4, від 07.12.2017 року № 5. Загальна сума податку на додану вартість складає 302 117, 46 грн., сума штрафу складає 73 997, 55 грн.
В розрахунку до податкового повідомлення-рішення зазначено шість таких податкових накладних, а саме податкові накладні від 30.11.2017 року № 18, від 29.11.2017 року № 17, від 28.11.2017 року № 16, від 06.12.2017 року № 4, від 07.12.2017 року № 5, від 08.12.2017 року № 6. Загальна сума податку на додану вартість складає 302 117, 46 грн., сума штрафу складає 73 997, 55 грн.
Враховуючи зазначене, суд вважає, що дані про податкову накладну №6 від 08.12.2017 року, зареєстровану з порушенням строку такої реєстрації, помилково було не відображено в акті перевірки. При цьому, сума податку на додану вартість у розмірі 49 303, 50 грн. та суму штрафної санкції у розмірі 19 721, 40 грн. була початково включена до розрахунку суми штрафу акту перевірки.
Отже, в даному випадку як актом перевірки так і розрахунком штрафу до оскаржуваного податкового повідомлення-рішення зазначено ідентичну суму штрафу у розмірі 73 997, 55 грн., розраховану з суми податку на додану вартість у розмірі 302 117, 46 грн.
Відповідно до частини 1 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Згідно частини 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України , предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
За таких обставин, враховуючи, що Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області доведено правомірність своїх дій і рішень, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Експерт-Агротрейд" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене у строки, встановлені частиною 6 статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 16 травня 2019 року.

Суддя С.І. Озерянська