Справа № 160/9513/18
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2019-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 березня 2019 року Справа № 160/9513/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОлійника В. М.
за участі секретаря судового засіданняЛісної А.М.
представника позивача представника відповідача Кузьмінової Л.Г., Лебедя О.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку,-
14 грудня 2018 року Департамент житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної аудиторської служби України (далі - Держаудитслужба) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі «виконання проектно - вишукувальних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт дороги по вул. Гагаріна та вул. Чапаєва в селі Вербуватівка, Юр`ївського району, Дніпропетровського району» у частині встановлення порушень у сфері публічних закупівель, зокрема недотримання вимог ст. 4 Закону України «Про публічні закупівлі», а також зобов`язання здійснення заходів щодо усунення виявлених порушень.
В обґрунтування позову позивачем зазначено що за результатами проведеного моніторингу в системі електронних закупівель по закупівлі «виконання проектно - вишукувальних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт дороги по вул.Гагаріна та вул. Чапаєва в селі Вербуватівка, Юр`ївського району, Дніпропетровського району» відповідачем складено оскаржуваний висновок, яким зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та відповідно до ч. 8 ст. 71 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити інформацію, що свідчить про усунення порушень. Такий висновок позивач вважає необґрунтованим, таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства у зв`язку із чим він підлягає скасуванню судом.
Позивач зазначив, що з інформації електронної системи закупівель видно, що моніторинг розпочато відповідно до Наказу Голови Державної аудиторської служби України від 08.11.2018 р. №259, однак, з даних кабінету замовника позивачу стало відомо, що термін здійснення моніторингу склав з 08.11.2018 р. по 05.12.2018 р..
Крім того, не можливо визначити дату коли складено оскаржуваний висновок, дату підписання, а також дату його оприлюднення. Висновок не затверджено керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.
У порушення п.п. 4, 5 ч. 7 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» висновком позивача зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та відповідно до ч. 8 ст. 71 Закону оприлюднити відповідну інформацію, в той час як у Законі України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922) стаття 71 взагалі відсутня.
Крім того, позивач зазначив, що висновок є неконкретизованим та необґрунтованим, не містить чітких вимог або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень та зміст такого висновку спонукає позивача до самостійного визначення заходів усунення виявлених порушень.
Інформація, яка викладена у висновку, є необґрунтованою, через те, що у разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі є меншою за суму яка визначена у ч. 1 ст. 2 Закону № 922, замовник зобов`язаний обов`язково оприлюднити звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до ст. 10 Закону № 922.
Строки оприлюднення чинним законодавством встановлені лише для додатку до річного плану (5 днів з дня його затвердження). Окрім того, законодавством не визначені та не обмежені порядок, черговість чи періодичність оприлюднення вказаного додатку до річного плану.
21.01.2019 р. відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що за результатами спрацювання автоматичних Індикаторів ризиків за оголошеною закупівлею Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва (далі - Департаменту ЖКГ та будівництва) (унікальний номер закупівлі UA-2018-10-10-001679-с) Держаудитслужба видала наказ від 08.11.2018 р. № 259 про початок моніторингу закупівель, згідно з переліком, серед яких також була включена закупівля Департаменту ЖКГ та будівництва, унікальний номер якої UA -2018-10-10-001679-с, зазначений наказ оприлюднений 08.11.2018 р., та відповідно до ч. 4 ст. 7-1 Закону № 922 моніторинг Держаудитслужба провела у період з 09.11.2018 р. по 29.11.2018 р..
За результатами проведеного моніторингу закупівлі № UA-2018-10-10-001679-с Держаудитслужба склала висновок від 29.11.2018 р. № 33, який оприлюднено в електронній системі закупівель 04.12.2018 р..
Процедура складання та заповнення висновку Держаудитслужба здійснювала відповідно до розділу І Порядку заповнення форми висновку, затвердженого наказом Держаудитслужби від 23.04.2018 р. № 86. Посадова особа Держаудитслужби, яка проводила моніторинг закупівлі за № UA-2018-10-10-001679-с, за результатами такого моніторингу 29.11.2018 р. склала висновок та відповідно до пункту 4 зазначеного Порядку вивантажила такий висновок для підписання та затвердження.
Висновок про результати моніторингу зазначеної закупівлі за № 33 затвердив заступник Голови Держаудитслужби Шкуропат О.Г. 03.12.2018 р. та відповідно до ч. 6 ст. 7-1 Закону № 922 був оприлюднений 04.12.2018.
При цьому технічна можливість фіксації в системі електронних закупівель результатів моніторингу, в тому числі оприлюднення висновку доручено забезпечити Мінекономрозвитку.
25.01.2019 р. представником позивача надано відповідь на відзив, яка за своїм змістом та доводами аналогічна позовній заяві.
07.02.2019 р. від представника відповідача надійшли заперечення, в яких він вказав, що дія Закону України «Про публічні закупівлі» поширюється на закупівлю за № UA-2018-10-10-001679-с, так як замовник є органом державної влади, який фінансується за рахунок бюджетних коштів.
Відповідно до статті 4 Закону № 922 закупівля здійснюється відповідно до річного плану, тому зважаючи на те, що закупівля «виконання проектно - вишукувальних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт дороги по вул.Гагаріна та вул. Чапаєва в селі Вербуватівка, Юр`ївського району, Дніпропетровського району» здійснювалась відповідно до річного плану, додатка до річного плану, здійсненню будь-яких процедур закупівель має передувати затвердження річного такого плану закупівель та додатків до нього з подальшим оприлюдненням на веб- порталі Уповноваженого органу з питань закупівель протягом п`яти днів з дня їх затвердження відповідно до вимог Закону № 922.
Відповідно до даних електронної системи закупівель процедура за номером № UA--2018-10-10-001679-с завершена. Однак, опублікування укладеного договору не є належним підтвердженням того, що укладений договір виконаний на час проведення моніторингу, оскільки в електронній системі закупівель та у додатках до позовної заяви відсутній звіт про виконання договору.
Саме тому Держаудитслужба правомірно провела моніторинг закупівлі за № UА-2018-10-10-001679-с на підставі даних автоматизованих індикаторів ризиків відповідно до приписів статті 7-1 Закону №922.
06.03.2019 р. від представника відповідача надійшли пояснення, де він вказав, що підставами для прийняття рішення про початок моніторингу закупівель: «виконання проектно-вишукувальних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт дороги по вул. Гагаріна та вул. Чапаєва в селі Вербуватівка, Юр`ївського району, Дніпропетровського району» (UA-2018-10-10-001679-с) та «авторський нагляд по об`єкту «Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С041206 Іванівка - Радісне - /Т- 04-12/ км 0+000 - км 17+740 Петриківського району Дніпропетровської області» (UA -2018-08-07-000577-а) стали дані автоматичних індикаторів ризиків: RISK1- 10_1, RISK 2-5_ 2 та RISK 2-5_3.
Під час проведення зазначених моніторингів закупівель жоден із зазначених спрацьованих даних автоматичних індикаторів ризиків не підтвердився, в той же час за результатами проведеного аналізу зазначених закупівель встановлено, що по закупівлі за номером UA-2018-10-10-001679-с станом на 15.11.2018 р. в електронній системі закупівель відсутній додаток до річного плану.
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити позовну заяву.
Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував та просив відмовити в задоволенні позовної заяви.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що в результаті спрацювання автоматичних індикаторів ризиків, на підставі наказу Держаудитслужби від 08.11.2018 № 259 посадовими особами відповідача здійснено моніторинг закупівлі Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної адміністрації «виконання проектно - вишукувальних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт дороги по вул.Гагаріна та вул. Чапаєва в селі Вербуватівка, Юр`ївського району, Дніпропетровського району» (ідентифікатор закупівлі: UA-2018-10-10-001679-с).
04.12.2018 р. за результатами моніторингу відповідачем складено, підписано та оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель висновок від 29.11.2018 р. №33, згідно з яким за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на стадії планування закупівлі встановлено недотримання вимог статті 4 Закону України «Про публічні закупівлі».
Враховуючи виявлені порушення Держаудитслужба зобов`язала позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та відповідно до ч.8 ст. 71 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Не погоджуючись із прийнятим висновком відповідача, позивач звернувся з даною позовною заявою до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.
Положення про Державну аудиторську службу України (далі - Положення №43), затверджено постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 року.
Держаудитслужба, відповідно до п.п.3 п.4 Положення, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі- Закон №2939).
Відповідно до ст. 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до ст.5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Підстави для проведення моніторингу публічних закупівель викладені в ч. 2 ст. 7-1 Закону № 922, а саме: дані автоматичних індикаторів ризиків; інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаків порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.
Перелік автоматичних індикаторів ризиків, затверджений наказом Державної аудиторської служби України 11 вересня 2018 року № 196.
За наявності однієї або декількох таких підстав, як визначено ч. 2 ст. 7-1 Закону № 922, керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про початок моніторингу закупівлі та відповідно до ч. 3 ст. 7-1 Закону № 922 таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.
Відповідно до ч.4 ст. 7-1 Закону №922 строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.
Відповідно до ч.1 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Відповідно до ч. 6 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Відповідно до п.п. 9 п.4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.
А отже саме на Держаудитслужбу покладено обов`язок по здійсненню моніторингу за проведенням публічних закупівель та вжиття заходів по усуненню суб`єктами, що такі закупівлі здійснюють, виявлених порушень.
Щодо доводів позивача про те, що із висновку відповідача 29.11.2018 р. №33 не видно дати його складання, дати підписання та оприлюднення, суд зазначає наступне.
Форма висновку та порядок його заповнення визначено наказом Держаудитслужби від 23.04.2018 р. № 86 .
Відповідно до розділу І цього Порядку висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.
Після заповнення форми висновку висновок вивантажується з електронної системи закупівель у візуальну форму у форматі текстового редактора для його підписання та затвердження. Пунктами 5 та 6 розділу І Порядку заповнення форми висновку також визначено, що висновок підписується та затверджується накладанням електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного цифрового підпису та для оприлюднення підписаний і затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг закупівлі.
На виконання вимог приведеного порядку за результатами проведеного моніторингу закупівлі номер UA-2018-10-10-001679-с Держаудитслужба склала висновок від 29.11.2018 № 33.
При цьому, технічну можливість фіксації в системі електронних закупівель результатів моніторингу закупівлі, дати початку та завершення моніторингу закупівлі, оприлюднення висновку про результати моніторингу закупівлі та заперечень до нього, а також можливості обміну інформацією між замовником та органом державного фінансового контролю згідно з Прикінцевими та перехідними положення Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та деяких інших законів України щодо здійснення моніторингу закупівель» доручено забезпечити Міністерству економічного розвитку і торгівлі Україні.
З метою забезпечення належного функціонування електронної системи закупівель Мінекономрозвитку своїм наказом від 18.03.2016 № 473 «Про визначення веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель у складі електронної системи закупівель та забезпечення його функціонування» відповідальним за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу визначено державне підприємство «ПРОЗОРРО», яке належить до сфери управління Мінекономрозвитку.
Судом встановлено, що сам висновок № 33 Держаудитслужба склала 29.11.2018 р., після чого 03.12.2018 р. його затвердив заступник Голови Держаудитслужби, в електронній системі закупівель його оприлюднено 04.12.2018.
З наведених підстав суд не приймає доводи позивача про те, що висновок Держаудитслужби є протиправним з підстав відсутності дати його складання, підписання та опублікування.
Суд також відхиляє доводи позивача про те, що на закупівлю послуг з виконання проектно-вишукувальних робіт за об`єктом «Капітальний ремонт дороги по вул. Гагаріна та вул. Чапаєва в селі Вербуватівка, Юр`ївського району, Дніпропетровського району» за № UA-2018-10-10-001679-с не поширюється дія Закону України «Про публічні закупівлі», так як вартість предмета закупівлі є меншою за вартість, що встановлена абз. 2 та 3 ч. 1 ст. 2 Закону через таке.
Так, відповідно до п. 9 ч. 1 ст.1 Закону № 922 замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.
Отже, всі органи державної влади та місцевого самоврядування, а також організації та установи, які утримуються за рахунок бюджетних коштів (розпорядники коштів) або мають статус одержувача бюджетних коштів, підпадають під визначення та набувають статусу замовника в контексті приведеної норми та мають здійснювати закупівлі за процедурами, встановленими Законом №922.
Як видно з п. п. 14, 15 Положення про Департамент житлово- комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації, затвердженого розпорядженням голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 02.10.2018 № Р-630/0/3-18, Департамент утворений як юридична особа публічного права та утримується за рахунок коштів державного бюджету.
Відповідно до відомостей, розміщених в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, організаційно-правова форма Департаменту визначена як орган державної влади.
Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України «Про публічні закупівлі» він застосовується:
до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень;
до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.
Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.
У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов`язково оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівля здійснюється відповідно до річного плану. Річний план, додаток до річного плану та зміни до них безоплатно оприлюднюються на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель протягом п`яти днів з дня їх затвердження.
Форму додатку до річного плану закупівель затверджено наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 № 490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель».
Відповідно до абз.3, п.2 наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 № 490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель» додаток до річного плану закупівель, до якого вноситься інформація про закупівлі, очікувана вартість яких не перевищує сум, зазначених в абзацах другому і третьому частини першої статті 2 Закону, складається за формою річного плану закупівель шляхом заповнення відповідних полів в електронній системі закупівель.
Згідно зі статтею 3 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Як встановлено судом, позивачем оприлюднення додатку до річного плану закупівель, до якого було включено виконання проектно-вишукувальних робіт по об`єкту: «Капітальний ремонт дороги по вул.Гагаріна та вул.Чапаєва в селі Вербуватівка, Юр`ївського району, Дніпропетровського району» здійснено лише після оприлюднення звіту про укладений договір по цій закупівлі, тобто після визначення переможця.
В обґрунтування правомірності своїх дій позивач вказав, що законодавством встановлена лише форма та строки оприлюднення додатку до річного плану (5 днів з дня його затвердження), однак не визначені та не обмежені порядок, черговість чи періодичність оприлюднення вказаного додатку до річного плану.
Суд зазначає, що такі доводи позивача є хибними, так як позивач є установою, що фінансується і утримується за рахунок бюджетних коштів, діяльність з витрачання яких має здійснювати прозоро, з дотриманням принципів, що визначені в ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: добросовісної конкуренції серед учасників; максимальної економії та ефективності; відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, а також запобігання корупційним діям і зловживанням.
Отже, складання додатку до річного плану, із інформацією про заплановане здійснення закупівлі робіт чи послуг не може здійснюватись вже після укладення договору на придбання таких робіт чи послуг.
Оцінюючи правомірність самого висновку від 29.11.2018 р. №33, суд враховує, що відповідно до ч. 7 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;
2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.
Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
Оскільки висновок за результатами проведеного моніторингу публічних закупівель встановлює для позивача певні обов`язки, такий висновок є актом індивідуальної дії, що приймається Держаудитслужбою в межах наданих їй повноважень та на виконання покладених на неї завдань, тому має бути перевірений судом на відповідність п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 КАС України.
Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Разом з тим, суд зазначає, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити підконтрольній установі для усунення порушень.
Висновком від 29.11.2018 р. №33 Держаудитслужбою зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та відповідно до ч. 8 ст. 71 Закону протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Оскаржуваним висновком від 29.11.2018 р. №33 Держаудитслужбою позивача зобов`язано здійснити заходів щодо усунення виявлених порушень, проте не конкретизовано яких саме заходів має вжити позивач, відтак такий висновок є неконкретизованим, не містить чітких вимог або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень. Його зміст фактично зводиться до спонукання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень,
Окрім того, суд зазначає, що Закон України «Про публічні закупівлі» не містить статті 71, що унеможливлює належне виконання позивачем вимог Держаудитслужби.
Таким чином, висновок від 29.11.2018 №33 про результати моніторингу закупівлі «виконання проектно - вишукувальних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт дороги по вул.Гагаріна та вул. Чапаєва в селі Вербуватівка, Юр`ївського району, Дніпропетровського району» не відповідає ч. 7 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, тому підлягає скасуванню судом, а отже позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
У відповідності до ч.1, ч. 3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 139, 194, 205, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати висновок від 29.11.2018 №33 про результати моніторингу закупівлі «виконання проектно - вишукувальних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт дороги по вул.Гагаріна та вул. Чапаєва в селі Вербуватівка, Юр`ївського району, Дніпропетровського району» у частині встановлення порушень у сфері публічних закупівель, зокрема недотримання вимог ст. 4 Закону України «Про публічні закупівлі», а також зобов`язання здійснення заходів щодо усунення виявлених порушень.
Стягнути з Державної аудиторської служби України за рахунок бюджетних асигнувань на користь Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації судові витрати з оплати судового збору у розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 25 березня 2019 року.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили 25 березня 2019 року. Суддя З оригіналом згідно. Суддя В.М. Олійник В.М. Олійник В.М. Олійник