Справа № 369/813/18
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2019-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 369/813/18 Суддя першої інстанції: Лапій С.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Горяйнова А.М.,

суддів - Аліменка В.О. та Коротких А.Ю.,

за участю секретаря - Казюк Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, за участю третіх осіб - Приватного акціонерного товариства «АРКСІ» та Державного підприємства «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «ДІПРОМІСТО» імені Ю.М. Білоконя, про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИЛА:

У січні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області від 20 липня 2017 року № 31/999 «Про затвердження детального плану території центральної частини міста з парком «Перемоги» між вул. Білогородська та вул. Хрещатик в м. Боярка».

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2018 року у задоволенні вказаного адміністративного позову було відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про задоволення позову. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції не врахував, що детальний план території не може суперечити генеральному плану міста Боярка.

Під час судового засідання позивач та його представник підтримали апеляційну скаргу та просили суд її задовольнити з підстав, викладених у ній.

Представники відповідача та третьої особи - ПАТ «АРКСІ» в судовому засіданні заперечували проти апеляційної скарги та просили суд відмовити в її задоволенні посилаючись на те, що суд першої інстанції прийняв законне і обґрунтоване рішення, а підстави для його скасування - відсутні.

Третя особа - ДП «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «ДІПРОМІСТО» імені Ю.М. Білоконя була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, проте явку свого представника у судове засідання не забезпечила та про причини неявки суду не повідомила. Колегія суддів, керуючись ч. 2 ст. 313 КАС України, вирішила розглядати справу за відсутності представника зазначеної третьої особи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача, його представника, а також представників Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області та ПАТ «АРКСІ», перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, рішення Київського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2018 року - скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позову виходячи із наступного.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами даної справи не заперечується, що ОСОБА_1 проживає у м. Боярка Києво-Святошинського району Київської області.

Рішенням Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області від 20 липня 2017 року № 31/999 «Про затвердження детального плану території центральної частини міста з парком «Перемоги» між вул. Білогородська та вул. Хрещатик в м. Боярка».

ОСОБА_1 вважає, що зазначене рішення не відповідає вимогам закону та порушує його законні права й інтереси, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуване рішення було прийняте відповідачем з дотриманням встановленого законом порядку затвердження детального плану території.

Колегія суддів не погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, оскільки він не знайшов свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Звертаючись до суду з адміністративним позовом та апеляційною скаргою, ОСОБА_1 вказував на те, що детальний план території центральної частини міста з парком «Перемоги» між вул. Білогородська та вул. Хрещатик в м. Боярка (далі - детальний план території) суперечить Генеральному плану м. Боярка. Основним доводом позивача є те, що детальний план території передбачає будівництво багатоповерхового житлового будинку, в той час як Генеральним планом м. Боярка не передбачено житлового будівництва у межах території, охопленої детальним планом території.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Зазначений Закон надалі вживається у редакції, чинній на час прийняття рішення Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області від 20 липня 2017 року № 31/999.

Згідно з ч. 1 ст. 16 вказаного Закону планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Натомість детальний план у межах населеного пункту, згідно з ч. 1 ст. 19 зазначеного Закону, уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території.

Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції.

Зазначені норми права вказують на те, що детальний план населеного пункту є видом містобудівної документації, яка уточнює положення генерального плану населеного пункту.

Генеральний план м. Боярка був затверджений рішенням Київської обласної ради депутатів трудящих від 13 вересня 1971 року № 570.

Зміни до зазначеного Генерального плану м. Боярка після його затвердження не вносилися.

Рішенням Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області від 29 жовтня 2013 року № 37/1554 було продовжено термін дії Генерального плану м. Боярка - до затвердження нового генерального плану міста.

Генеральний план м. Боярка складається з графічного зображення міста із умовними позначенням та експлікацією. Представники відповідач пояснили, що інших матеріалів Генеральний план м. Боярка не містить, копія усіх наявних його складових були надані до суду.

У відповідності до ч. 1 ст. 85 Земельного кодексу Української РСР 1970 року межа міста - зовнішня межа земель міста, яка відмежовує їх від інших земель єдиного державного земельного фонду і визначається на основі генерального плану або техніко-економічних основ розвитку міста.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 87 Земельного кодексу Української РСР 1970 року землями міської забудови вважаються землі, що забудовані або призначені для цієї мети за генеральним планом розвитку і забудови міста.

Земельні ділянки для житлового, промислового та іншого капітального будівництва надаються державним підприємствам, організаціям і установам, а також житлово-будівельним кооперативам та окремим громадянам для індивідуального житлового будівництва у безстрокове користування за рішенням виконавчого комітету міської Ради депутатів трудящих у відповідності з генеральним планом розвитку і забудови міста.

Отже, Земельним кодексом Української РСР 1970 року на час прийняття рішення від 13 вересня 1971 року № 570 було передбачено, що земельні ділянки для житлового будівництва визначаються генеральним планом міста.

Дослідивши умовні позначення та експлікацію Генерального плану м. Боярка, колегія суддів встановила, що на ньому відсутні позначення територій, призначених для житлового будівництва у межах детального плану території. У переліку умовних позначень містяться: території промислових підприємств; території складів; території комунальних підприємств; території багатоповерхової забудови; території забудови, що реконструюється; території двоповерхової забудови; території індивідуальної забудови; резервна територія; заклади відпочинку; центри культпобуду; загальноміський центр; території залізничного транспорту; струмки та ставки; земельні насадження загального користування; санітарно-захисні насадження; колективні сади робітників та службовців; фруктові сади; лісові насадження; кладовище; міська межа.

Учасниками справи не заперечується, що територія, на якій детальним планом передбачається будівництво багатоповерхового житлового будинку, на Генеральному плані м. Боярка позначена як зелені насадження загального користування. Згідно експлікації на цій території будується завод «Іска».

При вирішенні справи суд першої інстанції врахував пояснення представника третьої особи, згідно яких позначення «зелені насадження» на території, яка належить ПАТ «АРКСІ», а у 1971 року - заводу «Іскра», пов`язані з тим, що у свій час завод «Іскра» був стратегічним об`єктом і всі дані щодо нього були засекречені, а тому на Генеральному плані м. Боярка від 1971 року не можливо було робити інші позначки.

Разом з тим, такі пояснення не підтверджені письмовими доказами та не обґрунтовані з посиланням на норми права.

Отже, дані Генерального плану м. Боярка не дають можливості встановити, що у межах території, охопленої детальним планом, передбачалося житлове будівництво.

У п. 1.2.3 «Сучасне використання території ділянки» пояснювальної записки до детального плану території, що затверджений рішенням від 20 липня 2017 року № 31/999, зазначено, що територія в межах детального плану становить 11,5 га. Ділянка ДПТ має форму неправильного многокутника, який довгими сторонами прилягає до вулиць Білогородської та Хрещатик. Всю територію в межах ДПТ можна умовно поділити на дві частини: північно-східну, що прилягає до вулиці Білогородська, та практично вільна від забудови і зелених насаджень, та південно-західну, що прилягає до вулиці Хрещатик і на якій знаходяться зелені насадження загального користування - Парк Перемоги. На території парку знаходяться меморіал - Курган Слави полеглих воїнів (1941-1945), пам`ятник та пам`ятний знак воїнам-інтернаціоналістам, пам`ятний знак Жертвам голодомору, дитячий майданчик та естрадний майданчик, на якому знаходиться напівзруйновані споруди. З північно-західного боку до парку примикає територія Києво- Святошинського відділу поліції. В центральній частині території ДПТ розташована виробнича територія ТОВ «Тетра», культова споруда (Свято-Покровська церква) та приміщення міської ради. В північній частині знаходиться колишнє адміністративне приміщення заводу «Іскра» (ПАТ «Арксі»), яке сьогодні практично не використовується за призначенням. З північно- східного боку до території ДПТ примикає територія ПАТ «Укртелеком». На сьогодні частина ділянки ДПТ тимчасово використовується під каток при якому побудоване кафе. Згідно даних кадастрового плану, 3,1899 га вільних територій в східній частині ділянки належать ПАТ «Арксі», 0,5 га - територія церкви, 5,4 га - територія парку «Перемоги». Територія, що належить до земель Боярської міськради, за обміром становить 0,085 га, інші незабудовані території - 1,786 га (за обміром), 0,45 га - промислові території.

Згідно з п. 1.2.3 пояснювальної записки до детального плану на його території відсутні житлові будинки.

До п. 2.1.1 пояснювальної записки до детального плану території складено таблицю «Розподіл території в межах ДПТ згідно ескізу забудови», у якій зазначені існуючий стан, перший етап та розрахунковий етап. Згідно з даними вказаної таблиці територія житлового будинку «існуючий стан» - відсутня; « 1 етап» - 1,49 га.

Отже, на території детального плану житлове будівництво не передбачене чинним Генеральним планом м. Боярка та відсутнє фактично.

Колегія суддів враховує, що Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» набув чинності 12 березня 2011 року, в той час як Генеральний план м. Боярка був затверджений рішенням Київської обласної ради депутатів трудящих від 13 вересня 1971 року № 570.

Відповідно до п. 3 Розділу V «ПРИКІНЦЕВІ ПОЛОЖЕННЯ» зазначеного Закону генеральні плани населених пунктів, затверджені до набрання чинності цим Законом, є безстроковими.

У свою чергу ч. 2 ст. 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що містобудівна документація на місцевому рівні може бути оновлена за рішенням місцевих рад. Оновлення містобудівної документації передбачає: актуалізацію картографо-геодезичної основи; перенесення з паперових носіїв у векторну цифрову форму; приведення містобудівної документації у відповідність із вимогами законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Механізм розроблення або внесення змін до містобудівної документації з планування території на державному рівні в частині схем планування окремих частин території України та містобудівної документації з планування території на регіональному і місцевому рівнях визначає Порядок розроблення містобудівної документації, що затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 листопада 2011 року № 290 (далі - Порядок).

Відповідно до п. 5.1 Порядку рішення щодо внесення змін у містобудівну документацію приймається на підставі, зокрема, виникнення умов для зміни масштабів та характеру розвитку населеного пункту; змін у видах функціонального використання окремих територій; необхідності вирішення екологічних та інженерних питань.

Склад та зміст генерального плану населеного пункту визначені в ДБН Б.1.1-15:2012.

У відповідності до п. 4.3 ДБН Б.1.1-15:2012 генеральний план визначає основні принципи і напрямки планувальної організації та функціонального призначення території, формування системи громадського обслуговування населення, організації вулично-дорожньої та транспортної мережі, інженерного обладнання, інженерної підготовки і благоустрою, цивільного захисту території та населення від небезпечних природних і техногенних процесів, охорони навколишнього природного середовища, охорони та збереження культурної спадщини та традиційного характеру середовища історичних населених пунктів, а також послідовність реалізації рішень, у тому числі етапність освоєння території.

Положеннями п. 4.13 ДБН Б.1.1-15:2012 передбачено, що розроблення генерального плану, внесення змін до нього здійснюють на актуалізованій картографічній основі у цифровій формі, як набір профільних геопросторових даних у місцевій системі координат, що має зв`язок із державною системою координат УСК-2000.

Згідно з п.п. 5.1, 5.2, 5.3 ДБН Б.1.1-15:2012 генеральний план населеного пункту складається з текстових та графічних матеріалів. До складу текстових матеріалів включаються: а) пояснювальна записка; б) основні положення генерального плану. Пояснювальна записка містить такі розділи: Вступ; Аналітична частина; Обґрунтування та пропозиції; Додатки. Пояснювальну записку оформляють у зведений том або окремі томи за розділами генерального плану

Відповідно до п. 5.3.4.1 ДБН Б.1.1-15:2012 у розділі «Обґрунтування та пропозиції» наводять: а) основні пріоритети та цільові показники соціального і демографічного розвитку території населеного пункту з метою формування повноцінного життєвого середовища; б) цільові показники і галузеву структуру економічної діяльності та зайнятості населення; в) характеристику територій, необхідних для подальшого розвитку населеного пункту, а також територій спільних інтересів суміжних територіальних громад; г) пропозиції щодо зміни межі населеного пункту (у разі необхідності); д) опис перспективної планувальної структури та функціонального зонування; є) характеристику територій та визначення заходів щодо їх освоєння, у тому числі: проблемні території та умови їх реабілітації; території пріоритетного розвитку та умови їх освоєння; ж) пропозиції щодо формування системи громадських центрів; з) обсяги житлового будівництва; і) напрями розвитку вулично-дорожньої мережі, транспорту, інженерної інфраструктури; й) заходи з інженерної підготовки та захисту територій від небезпечних геологічних та гідрогеологічних процесів, організації відведення поверхневих вод; к) пропозиції щодо охорони навколишнього природного середовища, подолання та запобігання впливу проявів негативних природно-техногенних факторів для поліпшення життєвого середовища; л) пропозиції щодо збереження та охорони нерухомих пам`яток культурної спадщини, територій, що мають статус земель історико-культурного призначення; м) рекомендації щодо встановлення режиму використання територій, визначених для майбутніх містобудівних потреб; н) рекомендації щодо розроблення плану зонування території або черговості виконання плану зонування її окремих частин та детальних планів територій.

Під час дослідження Генерального плану м. Боярка було встановлено, що він не відповідає вимогами законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, які діють на даний час.

Розроблення детального плану території центральної частини міста з парком «Перемоги» між вул. Білогородська та вул. Хрещатик в м. Боярка, який би відповідав вимогам ст. 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ДБН Б.1.1-14:2012 «Склад та зміст детального плану території», зокрема, уточнював положення генерального плану населеного пункту за умови відсутності Генерального плану м. Боярка, приведеного у відповідність до вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності є неможливим.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про те, що прийняття рішень щодо розроблення та затвердження детальних планів територій м. Боярка до оновлення генерального плану зазначеного населеного пункту є передчасним.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Порушення черговості розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, передбаченої зазначеною нормою права, є неможливим, оскільки в такому разі не будуть реалізовані цілі та завдання планування і забудов територій, визначені у ст. 2 вказаного Закону.

У відповідності до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування і забудова територій - діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, прогнозування розвитку територій; забезпечення раціонального розселення і визначення напрямів сталого розвитку територій; взаємоузгодження державних, громадських та приватних інтересів під час планування і забудови територій; визначення і раціональне взаємне розташування зон житлової та громадської забудови, виробничих, рекреаційних, природоохоронних, оздоровчих, історико-культурних та інших зон і об`єктів.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку про те, що вимога ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області від 20 липня 2017 року № 31/999 є законною, обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання щодо наявності у ОСОБА_1 права на звернення до суду із даним позовом, колегія суддів враховує підхід Верховного Суду до вирішення питання щодо матеріально-правової заінтересованості позивача як обов`язкової передумови для захисту порушених прав, викладений у постанові від 20 лютого 2019 року № 522/3665/17. У цій постанові Верховний Суд зазначив, що заінтересованість повинна мати правовий характер, який виявляється в тому, що рішення суду повинно мати правові наслідки для позивача; заінтересованість повинна мати об`єктивну основу; позивач повинен довести, що він має законний інтерес і є потерпілим від порушення цього інтересу з боку суб`єкта владних повноважень.

Згідно преамбули, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Одним із принципів планування і забудова територій, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 2 зазначеного Закону, є взаємоузгодження державних, громадських та приватних інтересів під час планування і забудови територій.

За змістом ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» врахування громадських інтересів забезпечується шляхом процедури громадського обговорення.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 вказаного Закону громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Отже, рішення, що стосуються розроблення містобудівної документації, приймаються з урахуванням інтересів громадськості та відповідно впливають на інтереси кожного її представника.

З огляду на встановлені судом обставини щодо невідповідності чинного Генерального плану м. Боярка вимогам містобудівного законодавства, детальний план території є незаконними як такий, що розроблений за відсутності належним чином оформленого основного виду містобудівної документації на місцевому рівні - генерального плану населеного пункту.

Враховуючи наведене колегія суддів прийшла до висновку, що доводи апеляційної скарги позивача спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в рішенні від 10 грудня 2018 року та є підставою для його скасування.

У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, рішення Київського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2018 року - скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2018 року - скасувати.

Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області від 20 липня 2017 року № 31/999 «Про затвердження детального плану території центральної частини міста з парком «Перемоги» між вул. Білогородська та вул. Хрещатик в м. Боярка».

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А.М. Горяйнов

Судді В.О. Аліменко

А.Ю. Коротких

Постанова складена у повному обсязі 15 травня 2019 року.