Справа № 120/1314/19-а
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2019-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

17 травня 2019 р. Справа № 120/1314/19-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Державної фіскальної служби у Вінницькій області (, місцезнаходження: вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21100) про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки),

ВСТАНОВИВ:

16.04.2019 поштовими засобами зв`язку до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 про визнання протиправною та скасування вимоги Головного управління Державної фіскальної служби у Вінницькій області від 07.11.2018 за № Ф-144367-54 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску в розмірі 15819,54 грн.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 18.04.2019 вказану позовну заяву залишено без руху з наданням позивачеві 10-денного строку з дня вручення ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

Як зазначено судом в ухвалі, позивач ОСОБА_1 оскаржує вимогу податкового органу про сплату недоїмки з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Для звернення до суду з відповідним позовом встановлено спеціальний строк.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас в силу положень ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з абз. 3, 4 ч. 4 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Крім того, відповідно до абз. 9 ч. 4 ст. 25 вказаного Закону у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Отже, для оскарження вимоги про сплату недоїмки з єдиного соціального внеску законом встановлено 10-денний строк звернення до суду.

При цьому строк оскарження рішення податкового органу тривалістю 1095 днів, передбачений Податковим кодексом України для платників податків, в цьому випадку не може бути застосований, оскільки норми зазначеного Кодексу не поширюються на відносини щодо порядку сплати єдиного внеску.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 31.01.2019 у справі № 802/983/18-а.

Позивач оскаржує до суду вимогу Головного управління Державної фіскальної служби у Вінницькій області № Ф-144367-54 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску, датовану ще 07.11.2018. Водночас у позовній заяві відсутні посилання на дату отримання позивачем такої вимоги, а позовна заява не містить жодних обґрунтувань в частині дотримання строку звернення до суду з вимогами про її оскарження.

Більше того, як встановлено судом, позивач ОСОБА_1 вже зверталась до суду з аналогічним позовом в лютому 2019 року.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 20.02.2019 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування вимоги № Ф-144367-54 від 07.11.2019 було залишено без руху, зокрема з підстав пропуску строку звернення до суду. Цією ж ухвалою позивачу було надано строк для усунення відповідних недоліків позовної заяви шляхом подання до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду з таким позовом із обґрунтуванням поважності причин його пропуску (справа № 120/539/19-а).

Копію вказаної ухвали позивач ОСОБА_1 отримала 27.02.2019, що підтверджується документально, однак у визначений судом строк недоліків позовної заяви не усунула.

Як наслідок, ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 02.04.2019 позовну заяву ОСОБА_1 було повернуто на підставі положень п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Отже, встановлені судом обставини справи вказують на те, що позовну заяву про оскарження вимоги Головного управління Державної фіскальної служби у Вінницькій області № Ф-144367-54 від 07.11.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску позивач ОСОБА_1 подала до суду після закінчення 10-денного строку, встановленого Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (ч. 6 ст. 161 КАС України).

Згідно з пп. 3, 5 ч. 1 ст. 171 КАС України після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 61, 172 цього Кодексу, та чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч. 1 ст. 169 КАС України).

З огляду на викладене та враховуючи те, що позовну заяву про оскарження вимоги про сплату недоїмки з єдиного внеску позивач подав після закінчення строку, встановленого законом, та при цьому не навів поважних причин його пропуску та не надав суду доказів на їх підтвердження, ухвалою від 18.04.2019 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з наданням позивачу 10-денного строку з дня вручення ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

Копія вказаної ухвали надіслано судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення на поштову адресу позивача, зазначену у позовній заяві. Однак поштове відправлення повернуте до суду з відміткою уповноваженої службової особи АТ "Укрпошта" "інші причини не вручення: адресат проживає в м. Києві".

Відповідно до ч. 11 ст. 126 КАС України у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Пунктом 3 частини першої статті 127 КАС України передбачено, що часом вручення повістки вважається день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Крім того, в силу положень ч. 1 ст. 131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Вищезазначені норми процесуальнго права застосовуються судом з урахуванням вимог ч. 6 ст. 7 КАС України (за аналогією закону).

Окрім того, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії", заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

З огляду на викладене ухвалу суду від 18.04.2019 про залишення позовної заяви без руху необхідно вважати врученою позивачеві 26.04.2019, тобто датою проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність позивача ОСОБА_1 за адресою місця проживання, зазначеною у позовній заяві.

Отже, як у наданий судом строк, так і станом на сьогодні, недоліки позовної заяви, визначені ухвалою від 18.04.2019, позивач не усунув.

При цьому суд враховує, що наказом Міністерства інфраструктури України № 958 від 28.11.2013 року "Про затвердження Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень" встановлено нормативні строки пересилання поштових відправлень та поштових переказів, в тому числі і рекомендованої письмової кореспонденції.

Так, відповідно до пункту 1 розділу ІІ таких Нормативів нормативний строк пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку) становить в межах області Д+3, де Д день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 3 кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначений нормативний строк пересилання збільшуються на один день (пункту 2 розділу ІІ Нормативів).

Отже, граничним днем отримання судом документів на виконання позивачем вимог ухвали від 18.04.2019 слід вважати найпізніше 14.05.2019 (у випадку, якщо б зазначені документи позивач надіслав суду поштовими засобами зв`язку за адресою місця проживання: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 ).

За таких обставин і враховуючи те, що позивач не усунув недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, позовну заяву ОСОБА_1 належить повернути позивачеві на підставі пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Керуючись ст.ст. 6, 7, 126, 127, 131, 160, 161, 169, 248, 256, 293, 294 КАС України,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) разом з доданими до неї документами повернути позивачеві.

2. Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала складена та підписана суддею 17.05.2019.

Суддя Сало Павло Ігорович