Справа № 826/13029/18
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2019-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді: Собківа Я.М.,

суддів: Ісаєнко Ю.А., Файдюка В.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 19 листопада 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до рішення Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення № 44 від 03.07.2018 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 19 листопада 2018 року в задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального права, невідповідністю висновків, викладених в ухвалі суду першої інстанції обставинам справи, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити повністю.

12 квітня 2019 року на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив від відповідача, в якому останній просить залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що дисциплінарна палата Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва у складі: голови палати Рикова В.В., заступника голови дисциплінарної палати Дрюка О.М., секретаря дисциплінарної палати Гнатюк Т.В., Бєгунової О.О., Розметова Р.Н., Дерев`янчука В.А. прийняла рішення від 03.07.2018 року №44, яким вирішила порушити дисциплінарну справу відносно адвоката - ОСОБА_1 .

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 року №5076-VI.

Відповідно до частин 1, 3 статті 2 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон №5076-VI) адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Статтею 34 Закону №5076-VI передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Згідно з частиною 1 статті 36 Закону №5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Статтею 37 Закону №5076-VI визначено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Частиною 1 статті 39 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до частини 2 статті 40 Закону №5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Згідно з частиною 1 статті 41 Закону №5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Згідно з частиною 2 статті 46 Закону №5076-VI адвокатське самоврядування здійснюється через діяльність конференцій адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рад адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ревізійних комісій адвокатів регіонів (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої ревізійної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

Як вбачається з позовної заяви, позивач вважає рішення від 03.07.2018 року №44, прийняте відповідачем протиправно, оскільки воно винесене нелегітимною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією.

Так, позивач вважає, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва утворена розпорядженням голови Національної Асоціації Адвокатів України Ізотової Л.П., всупереч положення абзацу 2 частини 7 розділу 10 (перехідні положення) Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», паралельно діючій Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури міста Києва, не набула повноважень, делегованих державою частиною 1 статті 50 Закону №5076-VI та не уповноважена вирішувати питання про дисциплінарну відповідальність.

Відповідно до частини 1, 3 статті 57 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами. Рішення органів адвокатського самоврядування набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інший строк не передбачений рішеннями.

Судом першої інстанції встановлено, що з метою відновлення органів адвокатського самоврядування у місті Києві, 11.06.2016 року рішенням Ради адвокатів України №155 "Про скликання позачергової конференції адвокатів міста Києва, затвердження Порядку висування та обрання делегатів конференції адвокатів міста Києва, Регламенту конференції адвокатів міста Києва та встановлення квоти представництва" було вирішено скликати Конференцію адвокатів міста Києва з метою обрання Голови та членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, а також вирішення питань щодо персонального складу Ради адвокатів міста Києва.

08.10.2016 року Конференцією адвокатів м. Києва було прийнято рішення про висловлення недовіри та дострокового відкликання Голови Ради адвокатів міста Києва - Рафальської І . В. та членів Ради адвокатів міста Києва. Обрано нового Голову Ради адвокатів міста Києва - Рябенка П . К. та оновлено склад Ради адвокатів міста Києва. Також було обрано новий склад членів Дисциплінарної та Кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва. Головою Кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва було обрано - Орлова І.Ф .

Так судом першої інстанції встановлено, що на обґрунтування правомірності скликання зазначеної конференції відповідачем долучено до суду першої інстанції копію постанови Апеляційного суду міста Києва від 22.03.2018 року №22-ц/796/1372/18 (№761/582/2017-ц), якою відмовлено у задоволенні позову щодо визнання нечинними та скасування, зокрема, рішення Ради адвокатів України від 11.06.2016 року №155 "Про скликання позачергової конференції адвокатів міста Києва, затвердження Порядку висування та обрання делегатів конференції адвокатів міста Києва, Регламенту Конференції адвокатів міста Києва та встановлення квоти представництва". Постанова Апеляційного суду міста Києва від 22.03.2018 року №22-ц/796/1372/18 (№761/582/2017-ц) є чинною та набрала законної сили з дня її прийняття.

Щодо посилань апелянта в своїй апеляційній скарзі на рішення у справі №826/5078/17, колегія суддів зазначає наступне.

Крім того, відповідач відмітив, що позивач, посилаючись на судове рішення по справі №826/5078/17 умисно перекручує зміст рішення по даній справі.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, в адміністративній справі №826/5078/17 не було надано оцінки спірним діям та рішенням, оскільки позов було залишено без розгляду, що містить інші правові наслідки, аніж відмова в задоволенні позовних вимог.

Отже доводи позивача щодо нелегітимності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва спростовуються наявними в матеріалах справи доказами, зокрема, Рішенням Ради адвокатів України від 11.06.2016 року №155 та постановою Апеляційного суду міста Києва 22.03.2018 року №22-ц/796/1372/18 (№761/582/2017-ц), якою визнано правомірність скликання конференції адвокатів міста Києва 08.10.2016 року.

Відтак, суд першої інстанції вірно встановлено, що оскаржуване рішення від 03.07.2018 року №44 прийняте суб`єктом, який наділений відповідним повноваженнями щодо відкриття дисциплінарного провадження відносно адвоката, а тому доводи позивача відносно нелегітимності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва, колегією суддів не приймаються.

Щодо дотримання строків відповідачем при прийнятті рішення Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 03.07.2018 року № 44, колегія суддів зазнає наступне.

Згідно з пунктом 30 Положення про порядок прийняття та розгляду скарги щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках.

Разом з тим, відповідач наголошує, що на робочу адресу позивач було направлено повідомлення члена дисциплінарної комісії Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва Гнатюк Т.В. про надання пояснень по заяві ОСОБА_4 від 26.12.2017 року.

Однак, позивач проігнорувала вимогу члена дисциплінарної комісії Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва та не надала своїх письмових пояснень з приводу поданої ОСОБА_4 заяви від 26.12.2017.

Позивач не спростувала доводів відповідача щодо ненадання відповідних пояснень на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва.

Статтею 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Так, тільки за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу (стаття 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Враховуючи зазначене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що факт порушення дисциплінарної справи не тягне за собою жодних негативних наслідків для позивача, оскільки оскаржуване рішення від 03.07.2018 року № 44 не є підтвердженням факту вчинення дисциплінарного проступку. Порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що в процесі перевірки виявлені ознаки дисциплінарного проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх спростування або підтвердження.

Отже, лише при розгляді дисциплінарної справи по суті, членами палати приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, а оскаржуване рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 03.07.2018 року № 44, містить лише попередні висновки щодо наявності в діях позивача ознак дисциплінарного проступку і жодним чином не встановлює факт здійснення дисциплінарного проступку позивачем.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 04.10.2018 року у справі №826/14442/15.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому колегія суддів вважає висновки суду першої інстанції обґрунтованими.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, рішення або ухвалу - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 311, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 19 листопада 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Собків Я.М.

Суддя Ісаєнко Ю.А.

Суддя Файдюк В.В.