Справа № 640/7879/19
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

13 травня 2019 року

м. Київ

№ 640/7879/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Міністерства охорони здоров’я України про визнання нормативно-правового акту протиправним, бездіяльності протиправною, зобов’язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Кабінету Міністрів України, Міністерства охорони здоров’я України про:

- визнання протиправним додатку №8 «Норми заміни продуктів за енергоцінністю» до постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження норм харчування у навчальних га дитячих закладах оздоровлення та відпочинку» від 22 листопада 2004 року №1591 в частині відсутності замінників молочних та глютеновмісних продуктів;

- зобов'язання Кабінет Міністрів внести зміни до додатку №8 «Норми заміни продуктів за енергоцінністю» до постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження норм харчування у навчальних га дитячих закладах оздоровлення та відпочинку» від 22 листопада 2004 року №1591 в частині встановлення продуктів-замінників для молочних та глютеновмісних продуктів;

- визнання протиправною бездіяльності Міністерства охорони здоров'я України щодо не розроблення дієтичного харчування для дітей з непереносимістю глютену та лактози та не розроблення змін до норм харчування для дітей у дошкільних навчальних закладах;

- зобов'язання Міністерство охорони здоров'я України розробити дієтичне харчування для дітей з непереносимістю глютену та відповідні зміни до норм харчування для дітей у дошкільних навчальних закладах, встановлених постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження норм харчування у навчальних та дитячих закладах оздоровлення та відпочинку» від 22 листопада 2004 року №1591 та Інструкцією з організації харчування дітей у дошкільних навчальних закладах, затвердженої наказом Міністерства освіти і науки України, Міністерства охорони здоров'я України 17 квітня 2006 року №298/227.

В обґрунтування заявлених вимог представник позивача зазначила, що постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження норм харчування у навчальних та дитячих закладах оздоровлення та відпочинку» від 22 листопада 2004 року №1591 нормами харчування у дошкільних навчальних закладах як загального так і санаторного типу передбачено наявність молочних та кисломолочних продуктів, які містять лактозу, для харчування дітей, а також продуктів, які містять глютен (зокрема, макаронні вироби, крупи, хліб, кондитерські вироби). При цьому не передбачено включення до раціону безлактозних молочних та кисломолочних продуктів та альтернативних продуктів, які не містять глютен.

З огляду на викладене, представник позивача стверджувала, що затверджені постановою Кабінету Міністрів норми харчування у навчальних та дитячих закладах оздоровлення та відпочинку, та не розроблення дієти Міністерством охорони здоров'я України та відповідних змін до законодавчих актів є незаконними та такими, що дискримінують дітей за станом здоров'я.

Позовна заява і додані до неї матеріали є достатніми для відкриття провадження у справі.

Зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України перевірено.

Пунктом 4 частини дев'ятої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Враховуючи, що постанова Кабінету Міністрів України «Про затвердження норм харчування у навчальних га дитячих закладах оздоровлення та відпочинку» від 22 листопада 2004 року №1591, є нормативно-правовим актом, розгляд справи має здійснюватися за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до частин четвертої-шостої статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України у разі відкриття провадження в адміністративній справі щодо оскарження нормативно-правового акта суд зобов’язує відповідача опублікувати оголошення про це у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений. Оголошення повинно містити вимоги позивача щодо оскаржуваного акта, реквізити нормативно-правового акта, дату, час і місце судового розгляду адміністративної справи. Оголошення має бути опубліковано не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання, а у випадку, визначеному частиною десятою цієї статті, - у строк, визначений судом.

На підставі викладеного, керуючись статтями 171, 173, 248, 256, 264 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Кабінету Міністрів України (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12/2), Міністерства охорони здоров’я України 01601, м. Київ, вул. Грушевського, 7) про визнання нормативно-правового акту протиправним, бездіяльності протиправною, зобов’язання вчинити певні дії.

Розглядати справу за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 13 вересня 2019 року об 09:00 год., зал судового засідання №9 Окружного адміністративного суду міста Києва, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Болбочана Петра, 8, корпус 1.

Зобов’язати Кабінет Міністрів України опублікувати оголошення про відкриття провадження в адміністративній справі №640/7879/19 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Міністерства охорони здоров’я України про визнання нормативно-правового акту протиправним, бездіяльності протиправною, зобов’язання вчинити певні дії, у виданні, в якому цей нормативно-правовий акт був або мав бути офіційно оприлюднений.

Роз’яснити, що оголошення має бути опубліковано не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання, а також повинно містити вимоги ОСОБА_1 щодо оскаржуваного нормативно-правового акта, реквізити цього акта та дату, час і місце судового розгляду справи.

Зобов’язати Кабінет Міністрів України надати у підготовче засідання через уповноваженого представника письмові докази на підтвердження опублікування оголошення.

Запропонувати позивачу надати до підготовчого засідання всі інші докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Встановити сторонам строки для подання заяв по суті справи:

- відповідачам протягом п’ятнадцяти днів з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву та протягом п'яти днів з дня отримання відповіді на відзив - для подання заперечень;

- позивачу протягом десяти днів з дня отримання відзиву - для подання відповіді на відзив.

Відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення разом з доказами, якими підтверджуються обставини, на яких вони ґрунтуються, та документами, що свідчать про їх надіслання іншим учасникам справи, надати (надіслати) до Окружного адміністративного суду міста Києва, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Болбочана Петра, 8, корпус 1.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою:http://adm.ki.court.gov.ua/sud2670/.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена з питань підсудності за правилами, встановленими статтями 295-297 цього Кодексу.

Суддя О.М. Чудак

Інформація про процесуальні права і обов’язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов'язки. Учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов'язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов'язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п'ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв'язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб'єктом владних повноважень, може пред'явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.