Справа № 160/1331/19
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2019-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 травня 2019 року Справа № 160/1331/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суді - Захарчук-Борисенко Н.В.
при секретарі судового засіданні- Музиці Я.І.
представника позивача - ОСОБА_2 .
представника відповідача - Лукіної А.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу,-
11.02.2019 ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції України, в якій просить визнати протиправними дії Департаменту патрульної поліції України та скасувати наказ № 100 від 25.01.2019 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
В обґрунтування позовної заяви позивачем зазначено, що згідно з наказом № 4776 від 29.10.2018 відносно ОСОБА_1 було проведено службове розслідування, на підставі якого Департаментом патрульної поліції України видано наказ № 100 від 25.01.2019 про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. Позивач вважає дії Департаменту патрульної поліції України при проведенні службового розслідування протиправними, а тому наказ № 100 від 25.01.2019 підлягає скасуванню, у зв`язку з чим просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
13.02.2019 ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду було відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
18.03.2019 на електронну адресу суду від Департаменту патрульної поліції Національної поліції України надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, просить суд відмовити у їх задоволенні в повному обсязі та зазначає, що уповноважена особа, приймаючи рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність, діяла у межах своєї компетенції та керувалася нормами, які регулюють проходження служби в поліції, а тому притягнення до такої відповідальності здійснено відповідно до вимог чинного законодавства, а вимога позивача про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності є безпідставною та необгрунтованою. Щодо посилань позивача у позовній заяві на порушення відповідачем процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності в частині дотримання відповідних строків, то відповідач вказує на те, що ним повністю було дотримано всі вимоги чинного законодавства, зокрема п.2.1, 2.5, 2.6, 5.1., 5.2 Інструкції «Про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 № 230», яка діяла на той час, та ст. 14,16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
16.04.2019 ухвалою суду було задоволено клопотання представника Департаменту патрульної поліції про виклик свідка у справі №160/1331/19 та викликано для допиту у судове засідання як свідка ОСОБА_3 , відповідно до заяви якого за фактами, викладеними у запиті адвоката Шклярука Дениса Сергійовича в інтересах ОСОБА_3 , було ініційовано призначення службового розслідування.
Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили суд позовну заяву задовольнити в повному обсязі.
Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечувала в повному обсязі, просила суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.
Заслухавши пояснення позивача, представників сторін, свідка, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши чинне законодавство, суд вважає, що позовна заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 29.10.2018 наказом Департаменту патрульної поліції України № 4776 призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими інспекторами Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції України, що мало місце 28.09.2018.
Так, наказом Департаменту патрульної поліції України № 5220 від 23.11.2018 строк проведення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими інспекторами Управління, що мало місце 28.09.2018, було продовжено на один місяць.
За результатами проведеного службового розслідування складено висновок від 20.12.2018, затверджений начальником Департаменту патрульної поліції України 27.12.2018. Відповідно до вказаного висновку під час службового розслідування встановлено, що позивачем вчинено дисциплінарний проступок.
Відповідно до ч.4 ст.16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Відповідно до п. 5.3 Інструкції завершення службового розслідування визначається датою затвердження начальником, який призначив службове розслідування, висновку за результатами службового розслідування.
Частиною 7 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведення службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що за вчинення вказаного дисциплінарного проступку 25.01.2019 Департаментом патрульної поліції України було винесено наказ № 100 «Про застосування до працівника УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарного стягнення», яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18, статей 29, 38, 43, 45 Закону України «Про Національну поліцію», підпунктів 1, 2, 3, 7, 8 пункту 1 розділу ІІпункту 6 розділу ІІІ, підпунктів 1, 2, 3 пункту 2, пунктів 4,5 розділу ІVПравил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 9 пункту 2.1 розділу ІІ, підпунктів 1, 3, 6, 7, 10 пункту 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 № 4/1, підпункту 4,5 пункту 1 розділу ІX Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, підпункту 5 пункту 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 19.08.2017 № 718, пунктів 1, 2, 3, 12 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту поліції України, відповідно до пункту 4 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», до капрала поліції Сербіненка Віталія Володимировича, поліцейського взводу № 2 роти № 3 батальйону № 4 УПП в Дніпропетровській області ДПП, застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. З даним наказом позивача було ознайомлено 05.02.2019, що підтверджується відміткою у наказі.
Згідно зі ст. 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. Уразі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" та Законом України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України"від 15.03.2018 №2337-VІІІ, яким затверджений Дисциплінарного статуту Національної поліції України .
Як передбачено ст. 19 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію України» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Згідно з ч.2 вказаною статті підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Статтею 1. Дисциплінарного статуту Національної поліції України зазначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України. Присяги поліцейського, наказів керівників.
У відповідності до ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно із ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1)зауваження; 2)догана; 3)сувора догана; 4)попередження про неповну службову відповідність; 5)пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до частини першої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Пунктом 4 Розділу V Порядку встановлено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до Розділу VI Порядку зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначається висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акту, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.
У судовому засіданні свідок ОСОБА_3 підтвердив, що під час подій, які мали місце приблизно з 21:00 год. 27.09.2018 по 03:00 год. 28.09.2018 поліцейські, які прибули на виклик до дитячого майданчику, який знаходиться біля будинку, де ОСОБА_3 проживає разом зі своєю сім`єю, вчинили відносно нього неправомірні дії із значним перевищенням влади та службових повноважень, що завдало істотної шкоди його правам та законним інтересам, образило його гідність та супроводжувались насильницькими діями з боку поліції, та безпідставно застосовувались спеціальні засоби.
Позивач у судовому засідання не заперечував проти того, що він дійсно застосував до громадянина ОСОБА_3 фізичну силу та спеціальні засоби, однак наголосив на тому, що він діяв у межах та у спосіб, передбачений законом, а тому не бачить у своїх діях перевищення влади та службових повноважень.
Суд звертає увагу позивача на те, що предметом розгляду даної справи є визнання протиправними дії Департаменту патрульної поліції та скасування наказу № 100 від 25.01.2019 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, а тому посилання позивача на те, що закриття кримінального провадження у зв`язку з встановленням відсутності в діянні складу кримінального правопорушення відносно позивача, ніяким чином не впливає на розгляд даної справи.
У судовому засіданні судом встановлено, що наказом Департаменту патрульної поліції України від 23.11.2018 строк проведення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими інспекторами Управління, що мало місце 28.09.2018, було продовжено на один місяць, а тому суд погоджується з поясненнями відповідача про дотримання ним строків проведення службового розслідування.
Суд зазначає, що висновок за результатами службового розслідування від 20.12.2018 було затверджено начальником Департаменту патрульної поліції України 27.12.2018, а наказ № 100 «Про застосування до працівника УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарного стягнення» винесено 25.01.2019.
Аналіз наведених обставин дає підстави для того, що своїми діями, які знайшли відображення у висновку службового розслідування, позивачем допущено порушення, за яке його було притягнуто до дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
Позивачем не доведено та судом не встановлено наявності підстав для визнання протиправними дій Департаменту патрульної поліції України під час проведення службового розслідування та скасування наказу № 100 від 25.01.2019 щодо застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Згідно із ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Суд вважає, що дії відповідача при проведенні службового розслідування та винесенні оскаржуваного наказу є правомірними, оскільки вчиненні на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно із ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України,-
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 21 травня 2019 року.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко