Справа № 500/2566/18
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2019-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2019 року № 857/2597/19
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді - Качмара В.Я.,

суддів -Курильця А.Р., Мікули О.І.,

при секретарі судового засідання - Пильо І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Тернопільській області на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 22 січня 2019 року у справі №500/2566/18 (суддя Шульгач М.П., рішення ухвалене о 10/40 год, м.Тернопіль, повний текст складено 25 січня 2019 року) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія Насіннєвий Завод» до Головного управління ДФС у Тернопільській області та Державної фіскальної служби України про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Мрія Насіннєвий Завод» (далі - ТОВ) звернулося до суду з позовом до Головного управління ДФС у Тернопільській області (далі - ГУ) та Державної фіскальної служби України (далі - ДФС), в якому просило:

скасувати рішення комісії ГУ, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія) від 20.09.2018 №922823/41589854 (далі - Рішення, ЄРПН відповідно), яким відмовлено у реєстрації податкової накладної від 09.08.2018 №1 в ЄРПН (далі - ПН);

зобов`язати ДФС зареєструвати ПН в ЄРПН.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 22 січня 2019 року позов задоволено.

Не погодившись із ухваленим рішенням, його оскаржило ГУ, яке із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

В доводах апеляційної скарги обмежується виключно цитуванням норм матеріального та процесуального права, вказує на правомірність прийняття оскаржуваного Рішення, оскільки позивачем на Комісію не надано документа, який би підтверджував факт оплати наданих послуг по ПН та документів щодо можливої оренди основних засобів та спеціальних приміщень, із врахуванням факту відсутності спеціальних потужностей у ТОВ.

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу заперечує вимоги такої, вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Учасники справи, в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, а тому, апеляційний суд, відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників справи, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що надані позивачем копії документів, які надавались ним до контролюючих органів та ті, які знаходяться в матеріалах справи доводять реальність господарської операції по якій проводилась реєстрація ПН.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з додержанням норм матеріального і процесуального права, з таких міркувань.

Апеляційним судом, з урахуванням встановленого судом першої інстанції, встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ТОВ є юридичною особою, яка з 12.09.2017 зареєстрована в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та є платником податку на додану вартість (далі - ПДВ). Основний вид економічної діяльності - складське господарство.

Позивачем 09.08.2018 складено та подано на реєстрацію в ЄРПН ПН на загальну суму 218498,40 грн (а.с.33).

Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН від 30.08.2018 № (далі - Квитанція) направленої ДФС на адресу позивача зазначено, що реєстрація документів (ПН) зупинена відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК), оскільки ПН відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 «Критеріїв ризиковості платника податку», що визначені у листі ДФС від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 (далі - Критерії ризиковості, Лист відповідно) та запропоновано надати пояснення та/або копії документів достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН в ЄРПН. Додатково повідомлено: показник «D» = 30231 (а.с.34).

На підтвердження реальності здійснення операцій по ПН ТОВ 19.09.2018 подано відповідачу повідомлення, до якого було додано письмове пояснення щодо діяльності товариства, банківську виписку від 09.08.2018 б/н; додаткову угоду до договору постачання електричної енергії Тернопільобленерго від 01.08.2018 б/н; договір складського зберігання від 09.07.2018 №18/164/0009 (далі - Договір); договір постачання газу Євроенерготрейд від 21.06.2018 №ЄЕТ/МНЗ-21/06/18, договір оренди елеваторного комплексу від 15.05.2018 №ББХ/МНЗ; договір оренди аналізатора зерна від 01.07.2018 №01-07-18/МС-МНЗ-АЗ; акт-приймання передачі до цього договору від 01.07.2018 б/н (а.с.35-74).

Як видно з наданих документів, в рамках провадження господарської діяльності 09.07.2018 між ТОВ та Приватним підприємством «Оліяр» (далі - ПП) було укладено Договір, за умовами якого ПП, як поклажодавець, зобов`язувався передати за фактичною адресою зерно згідно ДСТУ, зокрема ріпак сталий вищий, на Зерновий склад, який зобов`язувався в свою чергу прийняти таке зерно для зберігання на визначених цим Договором умовах і у встановлений строк повернути поклажодавцю або особі, визначеній ним, як одержувач (а.с.76-78).

Додатком від 09.07.2018 №1 до Договору сторонами було визначено розмір плати (тариф) за надання послуг по відношенню до ріпаку (а.с.79).

09.08.2018 ПП перераховано на користь ТОВ кошти в сумі 272349 грн з призначенням платежу «плата за послуги елеватора згідно Договору», з них: 53850 складає погашення боргу за надані послуги за липень 2018 року та 218498,40 грн - попередня оплата за послуги в серпні 2018 року (а.с.84 зворот, 85-87).

Проте, 20.09.2018 Комісією ГУ прийнято Рішення про відмову в реєстрації ПН, у зв`язку з ненаданням позивачем розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків (а.с.56).

Не погодившись із цим Рішення ТОВ 28.09.2018 подало до ДФС скаргу за результатами розгляду якої рішенням комісії ДФС з питань розгляду скарг від 08.10.2018 №35051/41489854/2 скаргу залишено без задоволення, а Рішення без змін (а.с.57-75).

Пунктом 1.1. статті 1 ПК (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин; далі - ПК) передбачено, що ПК регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

У пункті 201.10 статті 201 ПК визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01 липня 2017 року в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (далі - КМУ).

Відповідно до пункту 3 «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» затвердженого постановою КМУ від 21.02.2018 №117 (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин; далі - Порядок №117) податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику), що подаються на реєстрацію в ЄРПН до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування

2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D>0,03, Р<РмЧ1,4, де: D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T; S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування; P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування; Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/ розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування. Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

За змістом пункту 5 вказаного Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Положеннями пункту 10 Порядку №117 визначено, що критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

ДФС Листом визначила Критерії ризиковості.

Так, пункт 1 вказаного Листа передбачає, що платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: 1.1 платника податку зареєстровано (перереєстровано) на недійсні (втрачені, загублені) та підроблені документи згідно з інформацією, наявною в органах ДФС; 1.2 платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в органах ДФС; 1.3 платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарську діяльність або реалізовувати повноваження згідно з інформацією, наданою такими фізичними особами; 1.4 платника податку зареєстровано (перереєстровано) та проваджено фінансово-господарську діяльність без відома та згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками; 1.5 наявний обвинувальний вирок суду стосовно посадової особи (посадових осіб) платника податку за статтею 205 Кримінального кодексу України згідно з інформацією, наявною в органах ДФС; 1.6 комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);

дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пунктів 49.2 і 49.18 статті 49 ПК;

платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 ПК;

наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

При цьому, Головні управління ДФС в областях, м.Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Згідно з пунктами 12, 13 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Відповідно до пунктів 18-20 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу, розглядаються комісіями контролюючих органів. Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС). Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Пункт 21 Порядку №117 передбачає, що підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Зі змісту Квитанції видно, що реєстрація ПН, поданої ТОВ у ЄПРН зупинена у зв`язку з тим, що ПН відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості.

Водночас, необхідно звернути увагу на те, що підпункт 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості не визначає самостійні критерії ризиковості платника податків, а лише дає підстави комісіям головних управлінь ДФС обласного рівня винести відповідного платника податків на розгляд комісії, і лише за результатами проведення засідання Комісії - прийняти рішення про його віднесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

У матеріалах справи відсутні докази того, що контролюючим органом приймалось рішення про віднесення ТОВ до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Крім того, апеляційний суд вважає за необхідне вказати, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання на реєстрацію податкової накладної безпосередньо залежить від чіткого формулювання фіскальним органом позиції про те, під який саме критерій (ії) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій підпадає платник податку.

З матеріалів справи видно, що Рішенням відмовлено у реєстрації ПН з підстав ненадання платником податку копій документів, а саме: розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Відповідно до пункту 21 Порядку №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

При цьому, матеріалами справи підтверджується, що 19.09.2018 позивач направив на адресу контролюючого органу документи про підтвердження реальності здійснення операцій згідно з повідомленням щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по ПН та пояснення щодо умов здійснення ним господарської діяльності, в тому числі і банківські виписки по рахунку ТОВ від 09.08.2018, якими підтверджується факт оплати послуг за Договором у зв`язку з чим і була видана ПН.

Відтак, аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що, зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарських операцій між позивачем та його контрагентом, та на те, що такі документи були надані контролюючому органу, останній не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації ПН.

Відповідно до пункту 19 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» затвердженого постановою КМУ від 29.12.2010№1246 (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин; далі - Порядок №1246) податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

За змістом пункту 20 Порядку №1246 разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку необхідність скасування Рішення та зобов`язання ДФС зареєструвати ПН в ЄРПН.

Відповідно до статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підсумовуючи, враховуючи вимоги наведених правових норм, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанцій, правильно встановив обставини справи, не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для його скасування, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Тернопільській області залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 22 січня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС.

Головуючий суддя В. Я. Качмар
судді А. Р. Курилець
О. І. Мікула
Повне судове рішення складено 17 травня 2019 року.