Справа № П/9901/234/19
Суддя: Прокопенко Олександр Борисович
Дата ухвалення: 2019-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

14 травня 2019 року

м. Київ

Справа № П/9901/234/19

Провадження № 11-489заі19

Велика Палата Верховного Суду у складі:

судді-доповідача Прокопенка О. Б.,

суддів Антонюк Н. О., Бакуліної С. В., Британчука В. В., Золотнікова О. С., Кібенко О. Р., Князєва В. С., Лобойка Л . М., Лященко Н. П., Рогач Л. І., Саприкіної І. В., Ситнік О. М., Уркевича В. Ю., Яновської О. Г.,

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 3 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Центральної виборчої комісії про визнання незаконними виборів Президента України 31 березня 2019 року та нікчемними їх результатів,

УСТАНОВИЛА:

Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 3 травня 2019 року позовну заяву ОСОБА_3 до Центральної виборчої комісії про визнання незаконними виборів Президента України 31 березня 2019 року та нікчемними їх результатів повернуто позивачу.

13 травня 2019 року до Великої Палати Верховного Суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_3 на зазначену ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Вирішуючи питання прийнятності апеляційної скарги ОСОБА_3 , Велика Палата Верховного Суду виходить з таких міркувань.

Особливості судового розгляду й вирішення окремих категорій термінових адміністративних справ визначені § 2 глави 11 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС). До таких термінових справ з огляду на швидкоплинність виборчого процесу законодавець відніс і провадження щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій (стаття 273 КАС).

Так, відповідно до частини першої статті 273 КАС право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб'єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб'єкти ініціювання референдуму.

За приписами частини одинадцятої цієї статті суд вирішує адміністративні справи, визначені цією статтею, у дводенний строк після надходження позовної заяви.

Особливості судових рішень за наслідками розгляду справ, пов'язаних з виборчим процесом чи референдумом, та їх оскарження регламентовано статтею 278 КАС.

Відповідно до частини другої статті 278 КАС апеляційні скарги на судові рішення за наслідками розгляду справ, визначених статтями 273-277 цього Кодексу, можуть бути подані у дводенний строк з дня їх проголошення, а на судові рішення, ухвалені до дня голосування, - не пізніш як за чотири години до початку голосування.

Частиною першою статті 120 КАС (яка регламентує порядок обчислення процесуального строку) передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

За змістом частин першої та другої статті 270 КАС на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої-десятої статті 120 цього Кодексу. Строки, встановлені у справах, визначених статтею 270 КАС, обчислюються календарними днями і годинами.

Відповідно до частин четвертої та п'ятої статті 250 КАС у разі ухвалення рішення, винесеного без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Як убачається з матеріалів апеляційної скарги та відомостей, які містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень, оскаржувану ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду постановлено 3 травня 2019 року (оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 6 травня 2019 року).

При цьому відповідно до приписів процесуального закону початком строку на апеляційне оскарження ухвали суду є наступний день після її проголошення (складення у повному обсязі та підписання складом суду, що її постановив).

Апеляційна скарга подана позивачем 13 травня 2019 року, що підтверджується відбитком штемпеля канцелярії суду, - тобто з пропуском строку, передбаченого частиною другою статті 278 КАС, який є присічним (преклюзивним).

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у зв'язку із тим, що зазначену ухвалу отримано позивачем лише 9 травня 2019 року.

Так, частиною п'ятою статті 270 КАС передбачено, що днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Отже, наслідком пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою у спорах, пов'язаних з виборчим процесом, є залишення такої скарги без розгляду. Пропущений строк подання апеляційної скарги у справах, пов'язаних із виборчим процесом, не може бути поновлено судом.

Велика Палата Верховного Суду зазначає, що вказана вимога процесуального Закону має імперативний характер, є категоричною вказівкою законодавця на обов'язок суду при вирішенні цього питання та не допускає інших, ніж передбачено нею, дій.

Вирішуючи питання співвідношення терміновості розгляду справи з гарантією дотримання пасивного виборчого права особи, що звернулася за його захистом до суду, Велика Палата Верховного Суду враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), що міститься у низці судових рішень цього суду.

Так, за висновками ЄСПЛ загалом прийнятним вважається встановлення в національному законодавстві процесуальних обмежень та вимог з метою належного здійснення правосуддя; проте вони не повинні підривати саму суть права на доступ до суду (рішення ЄСПЛ від 16 грудня 1992 року у справі «Хаджіанастасіу проти Греції», пункти 32-37).

Однак якщо держава передбачає апеляційне оскарження до суду вищої інстанції, вона має право встановлювати умови такої апеляції як - матеріально-правові, так і процесуальні, як-от: судові збори, часові обмеження, обов'язкове представництво тощо (рішення ЄСПЛ від 12 червня 2006 року у справі «Степенська проти України» (Stepenska v. Ukraine)).

При цьому очікується, що заявник продемонструє уважне ставлення до дотримання процесуальних вимог національного законодавства, наприклад, до строків для подання апеляцій (рішення ЄСПЛ від 7 вересня 1999 року у справі «Йодко против Литви» (Jodko v. Lithuania)).

Як зазначено в рішенні ЄСПЛ у справі «Крастьо Дамянов Крастев проти Болгарії» (Krastyo Damyanov Krastev v. Bulgaria, заява № 33065/05) скаржник повинен виявляти «необхідну старанність», щоб подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк. Однак ОСОБА_3 продемонстрував недбале ставлення до обов'язку дотримуватися строку звернення до суду апеляційної інстанції.

З огляду на викладене Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що оскільки апеляційна скарга ОСОБА_3 на ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 3 травня 2019 року у справі № П/9901/234/19 надійшла до Великої Палати Верховного Суду поза межами строків, визначених частиною другою статі 278 КАС, то вона підлягає залишенню без розгляду.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 248, 270, 273, 278 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 3 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Центральної виборчої комісії про визнання незаконними виборів Президента України 31 березня 2019 року та нікчемними їх результатів залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

О. Б. Прокопенко

Судді: Н. О. Антонюк

Н. П. Лященко

С. В. Бакуліна

Л. І. Рогач

В. В. Британчук

І. В. Саприкіна

О. С. Золотніков

О. М. Ситнік

О. Р. Кібенко В. С. Князєв

В. Ю. Уркевич О. Г. Яновська

Л. М. Лобойко