Справа № 340/503/19
Суддя: К.М. Притула
Дата ухвалення: 2019-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/503/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Притули К.М.,

за участю секретаря: Потєхіної І.В.

позивача: ОСОБА_1 .

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове Рішення № від 27.11.2018 р. Кропивницького управління ГУ ДФС у Кіровоградській області, яке розташовано за адресою: м. Кропивницький, вул. Глинки, 2, про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, яким застосовано штраф у розмірі 491,44 грн. та нарахована пеня у розмірі 7,37 грн.

В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивач зазначив що Головним управлінням ДФС у Кіровоградській області було винесено Рішення № від 27.11.2018 про застосування штрафних санкцій ву розмірі 491,44 грн. та нарахована пеня у розмірі 7,37 грн. Позивач вважає дане рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

27 лютого 2019 року ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду позовну заяву залишено без руху та надано час для усунення недоліків (а.с.20-21).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12 березня 2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (а.с.1-2).

Ухвалою суду від 03 квітня 2019 року, задоволено клопотання позивача та призначено розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні (а.с.39).

29 березня 2019 року (вх. № 5406) на адресу суду від Головного управління ДФС в Кіровоградській області надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити в задоволені позовних вимог. В обґрунтування своєї позиції зазначає, що позовні вимоги не визнаються в повному обсязі та зазначається, що прийняття оскаржуваного рішення обумовлено порушенням податкового законодавства, а тому є правомірним та не підлягає скасуванню (а.с.29-30).

01 квітня 2019 (вх. № 5521) позивачем до суду надано відповідь на відзив (а.с.33-35)

Позивач в судовому засідані позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити, посилаючись на обставини зазначені в позовній заяві.

Представник відповідача в судове засідані не з'явився, про місце, день та час розгшляду справи повідомлявся належним чином.

Заслухавши думку позивача та розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Посадовими особами відповідача було прийнято Рішення № про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 27 листопада 2018 року, яким ОСОБА_1 нараховано штраф у розмірі 491,44 грн. за період з 20.10.2018 до 22.10.2018 та нарахована пеня у розмірі 7,37 грн. (а.с. 11).

Не погодившись з вищезазначеним рішенням, позивачем було подано скарги до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області від 14.12.2018 (а.с.13) та Державної фіскальної служби України від 03.01.2019 (а.с.15).

Рішенням Головного управління ДФС у Кіровоградській області 20.12.2018 залишено без розгляду скаргу позивача (а.с.14).

Державною фіскальною службою України 30.01.2019 прийнято рішення про результати розгляду скарги, відповідно до якого а скаргу ОСОБА_1 залишено без розгляду (а.с. 17-18).

Не погоджуючись з вказаним рішенням, позивач звернулася до суду з даним позовом за захистом порушених прав.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI).

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 1 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов'язкового державного соціального страхування в обов'язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов'язкового державного соціального страхування.

Згідно з положеннями ч.2 ст. 8 та ст. 12 Закону № 2464-VI єдиний внесок не входить до системи оподаткування. Завданнями центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є забезпечення адміністрування єдиного внеску шляхом його збору, ведення обліку надходжень від його сплати та здійснення контролю за сплатою єдиного внеску.

П. 6 ч.1 ст. 1 Закону № 2464-VI встановлено, що недоїмка це сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону № 2464-VI платниками єдиного внеску є: зокрема, фізичні особи - підприємці, зокрема ті, які використовують працю інших осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством про працю, чи за цивільно-правовим договором (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців); фізичні особи - підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування.

Згідно з ч.2 ст.9 Закону № 2464-VI обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Приписами ч.3 ст.9 Закону № 2464-VI передбачено, що обчислення єдиного внеску органами доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

За приписами абз.3 ч.8 ст. 9 цього Закону фізичні особи-підприємці, які обрали спрощену систему оподаткування зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний квартал, до 20 числа місяця, що настає за кварталом, за який сплачується єдиний внесок

Процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) страхувальниками, визначеними Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування", нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів визначає Інструкція про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування затверджена Наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449 (далі - Інструкція).

Згідно із п.2 розділу VI Інструкції у разі виявлення органом доходів і зборів своєчасно не нарахованих та/або не сплачених платником сум єдиного внеску такий орган доходів і зборів обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VІІ цієї Інструкції.

Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена в строки, встановлені Законом, обчислена органами доходів і зборів у випадках, передбачених Законом, є недоїмкою.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Нормами п.п.2 п.2 розділу VII Інструкції № 449 визначено, що відповідно до частини одинадцятої статті 25 Закону України № 2464-VI до платників, визначених підпунктами 1 - 4 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, органи доходів і зборів застосовують штрафні санкції у таких розмірах: за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у період до 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум. За несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення, починаючи з 01 січня 2015 року накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

При цьому складається рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за формою згідно з додатком 12 до цієї Інструкції.

Розрахунок цієї фінансової санкції здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів.

При застосуванні штрафів, зазначених у цьому підпункті, приймається одне рішення на всю суму сплаченої (погашеної) недоїмки незалежно від періодів та кількості випадків сплати за зазначені періоди.

Відповідно до письмових пояснень представника відповідача в судом встановлено, що станом на 19.10.2018 в картці особового рахунку ФОП ОСОБА_1 по єдиному внеску рахувався борг в сумі 2457,18 грн. Даний борг було погашено 22.10.2018 платіжним дорученням N 58858568В на суму 2457,18 грн. однак, відповідно до частини десятої, пункту 2 частини одинадцятої статті 25 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" за несплату (неперерахуванйя) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування платнику автоматично розрахувались штрафна санкція в сумі 491,44 грн. та пеня в сумі 7,37 грн., які були застосовані 27.11.2018 згідно рішення № .

Матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 є платником єдиного внеску (а.с.10).

З пояснень позивача та доказів доданих до матеріалів справи слідує, що сплата єдиного внеску за вказаний період буда проведена позивачем вчасно. А саме, відповідно до квитанції № 50 (а.с.12), платіж у сумі 2481,75 грн. ОСОБА_1 було здійснено у філії Ощадбанку саме 19.10.2018 та призначенням платежу була сплата єдиного внеску за 3-й квартал 2018 р., а тому порушень чинного законодавства не було, оскільки днем сплати єдиного внеску вважається день прийняття до виконання банком документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, зважаючи на вищевикладене суд вважає, що відповідач в ході розгляду справи не довів, що спірне рішення прийняте обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мали значення для його прийняття.

Відтак, з урахуванням встановлених обставин та наданих доказів, суд приходить до висновку, що рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № від 27.11.2018 є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням ч.1 ст. 139 КАС України та сплаченого позивачем судового збору, судові витрати у вигляді судового збору в сумі 768,40 грн. підлягають відшкодуванню на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Кіровоградській області.

Керуючись ст.,ст. 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В и р і ш и в

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління державної фіскальної служби у Кіровоградській області (вул. Велика Перспективна, 55, м. Кропивницький, 25006, ) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове Рішення № від 27.11.2018 р. Кропивницького управління ГУ ДФС у Кіровоградській області, яке розташовано за адресою: м. Кропивницький, вул. Глинки, 2, про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, яким застосовано штраф у розмірі 491,44 грн. та нарахована пеня у розмірі 7,37 грн.

Присудити на користь ОСОБА_1 з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області судовий збір в розмірі 768,40 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Дата складання та підписання рішення в повному обсязі 15 травня 2018 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду К.М. Притула