Справа № 520/10194/18
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2019-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 травня 2019 р. Справа № 520/10194/18

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління праці та соціального захисту населення Немишлянського району м. Харків (61060, м. Харків, пр. Ландау, 48, ) про визнання дій неправомірними, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

14 листопада 2018 року позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Управління праці та соціального захисту населення Немишлянського району м. Харків, в якому просить суд :

- зобов`язати Управління праці та соціального захисту населення Немишлянського району м. Харків нарахувати позивачу субсидії з травня 2017 року та подовжити надання субсидії на 2018 - 2019 роки;

- стягнути з Управління праці та соціального захисту населення Немишлянського району м. Харків завдану позивачу моральну та матеріальну шкоду, яка складається із судових витрат на правову допомогу та інформаційне забезпечення, витрат на лікування душевних сраждань внаслідку знущання над інвалідом другої групи похилого віку, позбавлення громадянських прав та приниження гідності.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.11.2018 року позовну заяву ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Немишлянського району м. Харків про визнання дій неправомірними, зобов`язання вчинити певні дії - залишено без руху. Надано позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з моменту отримання ухвали.

В подальшому ухвалою судді Харківського окружного адміністративного суду від 10.12.2018 року позовну заяву ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Немишлянського району м. Харків про визнання дій неправомірними, зобов`язання вчинити певні дії - повернуто позивачу з підстав усунень не в повному обсязі встановлених в ухвалі суду від 19.11.2018 року недоліків.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 26.03.2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задоволено. Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 10.12.2018 по справі № 520/10194/18 про повернення адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Немишлянського району м. Харків про визнання дій неправомірними, зобов`язання вчинити певні дії скасовано. Справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

22.04.2019 року згідно супровідного листа № 520/10194/18/1984/19 дану справу було передано до Харківського окружного адміністративного суду, для подальшого розгляду справи.

Згідно витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 07.05.2019 року справу 520/10194/18 розподілено на суддю Супрун Ю.О..

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Отже, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст. 171 КАС України, суд дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки наявне порушенням вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду, подавши позов з доданими до неї документами 14.11.2018 року, зокрема із вимогою щодо зобов`язання Управління праці та соціального захисту населення Немишлянського району м. Харків нарахувати позивачу субсидії з травня 2017 року, за для захисту порушених прав, що мали місце, починаючи у 2017 році, тобто з пропуском встановленого КАС України строку.

Суд зауважує, що право доступу до суду не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, зокрема, передбачені законом строки давності.

Зазначена позиція також збігається із висновками Європейського суду з прав людини у справах "Плахтєєв та Плахтєєва проти України" від 12.03.2009 (заява №20347/03), "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства" від 22.10.1996, "Толстой Милославський проти Сполученого Королівства" від 13.07.1995.

Отже, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Суд зазначає, що право на звернення до адміністративного суду з позовом є складовою права на судовий захист, що передбачено ст. 55 Конституції України. Це право є диспозитивним правом у адміністративному процесі.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

При вирішенні питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст. 171 КАС України судом враховано, що початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди при розгляді справ застосовують практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Як вже вище зазначалось, практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду за своєю суттю не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і шляхом встановлення строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання.

Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані і рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява N 28090/95, пункт 45).

Реалізуючі пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Аналізуючи вищевказане, суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій передбачених Кодексом адміністративного судочинства України.

Законодавче обмеження строку оскарження, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Згідно правової позиції Конституційного Суду України, наведеної у рішенні від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011, наявність законодавчо встановленого строку на звернення до суду не слід розглядати як обмеження права на судовий захист - законодавець в такий спосіб лише встановлює часові межі реалізації такого права.

Так, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст. 122 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас, суд зазначає, що будь - яких доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку позивачем не надано до суду.

Водночас, згідно змісту поданого разом з позовною заявою клопотання про поновлення строку на звернення до суду, вбачається, що позивач обґрунтовує пропущений строк тим, що у зв`язку з об`єктивними обставинами, що надмірно затягнули судове провадження позивача позову до УПСЗНА про подовження субсидії на 2017-2018 р.р. та відшкодування моральної і матеріальної шкоди, і тому породжують нові обставини для подальшого судового розгляду нових неправомірних дій УПСЗНА, стосовно подовження субсидії на сплату послуг ЖК підприємств м. Харків на наступний період часу на 2018 - 2019 роки. У зв`язку із цим просив суд відновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з приводу не призначення позивачу УПСЗНА субсидії на попередній період за 2017-2018 роки.

Судом встановлено, що позивач про порушення своїх прав та інтересів, в частині зокрема із вимогою щодо зобов`язання Управління праці та соціального захисту населення Немишлянського району м. Харків нарахувати позивачу субсидії з травня 2017 року дізнався з листа УПСЗНА Немишлянського району ХМР за № Р-509.01-28 від 06.10.2017 року. Проте, з даною позовною заявою звернувся лише 14.11.2018 року, тобто зі спливом майже року.

Підсумовуючи наведене, суд вказує, що суду не надано достатніх та беззаперечних доказів поважності пропуску позивачем, строків звернення до суду.

Отже, зазначені підстави викладенні ОСОБА_1 в клопотанні про поновлення строку звернення до суду від 03.12.2018 року, визнані судом як неповажними.

При цьому, суд зазначає, що згідно положень ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, з обґрунтованими підставами пропуску позивачем строку на звернення до суду з вимогою щодо зобов`язання Управління праці та соціального захисту населення Немишлянського району м. Харків нарахувати позивачу субсидії з травня 2017 року, разом з доказами поважності причин його пропуску.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Пунктом 3 Постанови Пленум Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31.03.1995 року № 4 (далі - Постанова) встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Пунктами 4,5 Постанови визначено, що у позовній заяві про відшкодування моральної шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, яким неправомірними діями чи бездіяльністю заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами підтверджується. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суди, зокрема, повинні з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить.

Натомість позивачами до суду не зазначено вказаних обставин та не надано доказів наявності такої шкоди, протиправності діяння її заподіювача, наявності причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні; підтвердження факту заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, та позбавлення громадянських прав та приниження гідності позивачу.

Крім того, позивачем всупереч п. 3 ч. 5 ст. 160 КАС України не зазначив в позовній заяві обґрунтований розрахунок суми відносно вимоги щодо стягнення з Управління праці та соціального захисту населення Немишлянського району м. Харків завдану позивачу моральну та матеріальну шкоду, яка складається із судових витрат на правову допомогу та інфомаційне забезпечення, витрат на лікування душевних сраждань внаслідку знущання над інвалідом другої групи похилого віку, позбавлення громадянських прав та приниження гідності.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, з обґрунтованими підставами пропуску позивачем строку на звернення до суду, разом з доказами поважності причин його пропуску;

- доказів наявності моральної та матеріальної шкоди, протиправності діяння її заподіювача, наявності причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні; підтвердження факту заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, та позбавлення громадянських прав та приниження гідності позивачу, а також обґрунтований розрахунок суми відносно вимоги щодо стягнення з Управління праці та соціального захисту населення Немишлянського району м.Харків завдану позивачу моральну та матеріальну шкоду, яка складається із судових витрат на правову допомогу та інфомаційне забезпечення, витрат на лікування душевних сраждань внаслідку знущання над інвалідом другої групи похилого віку, позбавлення громадянських прав та приниження гідності.

Суд наголошує, що відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256, 293 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Визнати підстави вказані ОСОБА_1 в клопотанні про поновлення строку звернення до суду від 03.12.2018 року неповажними.

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління праці та соціального захисту населення Немишлянського району м. Харків (61060, м. Харків, пр. Ландау, 48, ) про визнання дій неправомірними, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачеві термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вищевказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду (майдан Свободи 6, м. Харків.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю.О. Супрун