Справа № 440/126/19
Суддя: О.О. Кукоба
Дата ухвалення: 2019-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

15 травня 2019 року

м. Полтава

Справа №440/126/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Кукоби О.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Громадської організації "Кременчуцький антикорупційний центр" до Полтавської обласної ради, треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ", Державна служба геології та надр України про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст позовних вимог.

Громадська організація "Кременчуцький антикорупційний центр" (надалі також позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Полтавської обласної ради (надалі також відповідач), у якій позивач просив визнати протиправним та скасувати рішення №787 "Про звернення Державної служби геології та надр України щодо погодження внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами Фльорівсько-Ювілейної площі від 22.08.17 №4844, наданого Товариству з обмеженою відповідальністю "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ".

Позовні вимоги обґрунтовані посиланнями на те, що проект спірного рішення не оприлюднений за 20 робочих днів до дати його розгляду, чим порушено вимоги статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Крім того, на переконання позивача, оскаржене рішення не відповідає вимогам постанови Кабінету Міністрів України від 30.05.11 №615 "Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами", адже заявником (ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ") до пакету документів не додано результатів оцінки впливу на довкілля (звіту з оцінки впливу на довкілля, звіту про громадське обговорення та висновку з оцінки впливу на довкілля).

2. Позиція відповідача.

Відповідач позов не визнав, у наданому до суду 27.03.19 відзиві на позов представник відповідача просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю посилаючись на їх необґрунтованість та безпідставність /а.с. 35-40/. При цьому зазначив, що спірне рішення є актом індивідуальної дії, а тому проект цього рішення не підлягав оприлюдненню за 20 робочих днів до дати прийняття рішення. За твердженням відповідача, оспорюване рішення ухвалене на підставі поданого заявником повного пакету документів, перелік яких передбачений Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.11 №615.

Відповідь на відзив до суду не надходила.

3. Позиція третіх осіб.

28.03.19 судом одержані пояснення ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ" на позов, у яких представник третьої особи просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю /а.с. 146-153/. При цьому звертав увагу на те, що пунктом 17 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами визначено вичерпний перелік документів, які заявник має подати для внесення змін до спеціального дозволу і ним не передбачено необхідності надання відомостей про результати оцінки впливу на довкілля. Крім того зазначив, що оспорюване рішення не є регуляторним актом, а тому його проект не підлягав оприлюдненню задля проведення обговорення. До того ж, на переконання третьої особи, у позивача відсутні підстави на звернення до суду, оскільки спірне рішення жодним чином не зачіпає права та законні інтереси ГО "Кременчуцький антикорупційний центр".

29.03.19 до суду надійшли пояснення Державної служби геології та надр України, у яких третьою особою вказано на правомірність спірного рішення та відсутність у позивача порушеного права (інтересу), що потребує судового захисту /а.с. 177-183/.

4. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 11.03.19 відкрито провадження у справі за даним позовом, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Цією ухвалою до участі у справі в якості третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача залучено Товариство з обмеженою відповідальністю "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ" та Державну службу геології та надр України.

У підготовчого засіданні 15.04.19 судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду.

У судове засідання 13.05.19 учасники справи не з’явились, про дату, час та місце його проведення повідомлені належним чином.

Представники відповідача та третьої особи - ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ" надали до суду клопотання про розгляд справи без їх участі, у порядку письмового провадження.

Частиною першою статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з пунктом першим частини третьої цієї статті, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Зважаючи на те, що представники відповідача та ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ" заявили клопотання про розгляд справи без їх участі, а позивач і Державна служба геології та надр України явку своїх уповноважених представників до суду не забезпечили, про причини неявки не повідомили, суд визнав за можливе проводити судове засідання за відсутності учасників справи.

Відповідно до частини дев'ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Зважаючи на те, що учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення судового засідання, у судове засідання своїх представників не направили, за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, суд завершив розгляд справи у порядку письмового провадження.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

22.08.17 Державною службою геології та надр України надано ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ" спеціальний дозвіл на користування надрами №4844 в частині геологічного вивчення нафтогазових надр Фльорівсько-Ювілейної площі (Котелевський, Полтавський та Чутівський райони Полтавської області), вид корисної копалини - газ сланцевих порід /а.с. 87/.

ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ" заявою від 27.06.18 вих. №0566 звернулось до Державної служби геології та надр України з питання внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами /а.с. 60/. До заяви, окрім іншого, додано пояснювальну записку з обґрунтуванням необхідності внесення змін до спеціального дозволу, у якій зазначено, що вказаний у спеціальному дозволі вид корисної копалини (газ сланцевих порід) не відображає реальних перспектив геологічного вивчення та освоєння площі /а.с. 63-64/.

5.07.18 Полтавською обласною радою отримано від Державної служби геології та надр України пакет документів (вх. №18/2634) з проханням розглянути на найближчій сесії питання про погодження ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ" внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами від 22.08.17 №4844 з метою геологічного вивчення нафтогазових надр, у тому числі дослідно-промислової розробки родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу сланцевих товщ Фльорівсько-Ювілейної площі, розташованої в межах Полтавської області, у зв'язку з виявленням і затвердженням запасів корисних копалин загальнодержавного значення /а.с. 54, 59-88/.

6.07.18 Постійною комісією з питань паливно-енергетичного комплексу та використання надр Полтавської обласної ради рекомендовано погодити внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами Фльорівсько-Ювілейної площі від 22.08.17 №4844, наданого ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ" /а.с. 42-45, 48/.

10.07.18 Головою постійної комісії з питань паливно-енергетичного комплексу та використання надр Полтавської обласної ради на ім’я Голови Полтавської обласної ради внесені пропозиції про погодження внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами Фльорівсько-Ювілейної площі від 22.08.17 №4844, наданого ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ" (пункт 7) /а.с. 49-51/.

Крім того, 11.07.18 начальником відділу з питань земельних відносин та надрокористування виконавчого апарату обласної ради складений висновок про можливість погодження внесення змін до спеціального дозволу в частині зміни виду корисної копалини на газ сланцевих товщ, газ природний, нафту, конденсат /а.с. 55-58/.

12.07.18 Полтавською обласною радою ухвалене рішення №787 "Про звернення Державної служби геології та надр України щодо погодження внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами Фльорівсько-Ювілейної площі від 22.08.17 №4844, наданого ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ", пунктом 1 якого погоджено внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами від 22.08.17 №4844, наданого ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку, з подальшим видобуванням (промисловою розробкою) газу сланцевих товщ Фльорівсько-Ювілейної площі, на території Котелевського, Полтавського та Чутівського районів Полтавської області, у зв'язку з виявленням і затвердженням запасів корисних копалин загальнодержавного значення в частині зміни виду корисної копалини на газ сланцевих товщ, газ природний, нафту, конденсат /а.с. 100-101/.

Не погодившись з цим рішенням суб'єкта владних повноважень, позивач оскаржив його до суду.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною першою статті 13 Кодексу України про надра визначено, що користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

За змістом статті 14 Кодексу України про надра, надра надаються у користування, зокрема, для геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення.

Державна служба геології та надр України є центральним органом виконавчої впади, який наділений функціями для забезпечення реалізації державної політики у сфері надрокористування та діє відповідно до Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.15 №1174 (надалі - Положення №1174).

Відповідно до пункту 4 Положення №1174 Держгеонадра відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, видає в установленому порядку спеціальні дозволи на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами); здійснює переоформлення спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), внесення до них змін та видачу дублікатів.

Питання надання спеціальних дозволів на користування надрами у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також процедури продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін, регулюється Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженим постановою Кабінетом Міністрів України від 30.05.11 №615 (надалі - Постанова №615).

У відповідності до підпункту 4 пункту 17 Постанови №615 внесення змін до дозволу здійснюється на підставі заяви та поданих надрокористувачем (або правонаступником - у випадку, передбаченому підпунктом 8 цього пункту) документів або інформації Мінприроди за результатами оцінки впливу на довкілля у разі виявлення під час користування надрами даних про нові властивості, якість або кількість корисних копалин після проведення державної експертизи відповідних геологічних матеріалів відповідно до Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 грудня 1994 р. N 865 (ЗП України, 1995 р., N 3, ст. 55) (при цьому у разі, коли було виявлено і затверджено запаси корисної копалини загальнодержавного значення, внесення змін до дозволу здійснюється після отримання погодження Ради міністрів Автономної Республіки Крим, відповідної обласної, Київської та Севастопольської міської ради).

Для внесення змін до дозволу заявник подає заяву, в якій зазначаються номер та дата дозволу, разом з: інформацією (у формі довідки, яка складається надрокористувачем, засвідчується його підписом) про виконання особливих умов дозволу, до якого планується внести зміни, та програми робіт, виконання якої передбачено угодою про умови користування надрами; пояснювальною запискою, яка складається надрокористувачем, засвідчується його підписом та містить обґрунтування необхідності внесення змін до дозволу. У випадках, передбачених підпунктом 4 цього пункту, до зазначених документів заявник додає копію нового протоколу ДКЗ про затвердження кількості запасів та план підрахунку запасів відповідно до нього.

Внесення змін до дозволу на геологічне вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ) за результатами оцінки впливу на довкілля здійснюється на підставі інформації Мінприроди в п'ятнадцятиденний строк з дня її надходження до Держгеонадр.

Згідно з частиною першою статті 46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Відповідно до частини одинадцятої статті 59 названого Закону, проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України "Про доступ до публічної інформації", крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

За приписами пункту 2 частини першої статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" розпорядники інформації зобов'язані оприлюднювати проекти рішень, що підлягають обговоренню.

А відповідно до частини третьої цієї статті, проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

ОЦІНКА ОБСТАВИН СПРАВИ

Згідно з частиною другою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Стверджуючи про протиправність спірного рішення позивач у позовній заяві посилався на недотримання відповідачем вимог частини третьої статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" в частині оприлюднення проекту рішення не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду.

Однак, суд не погоджується з наведеними твердженнями позивача з огляду на такі обставини.

В силу наведених вище вимог пункту 2 частини першої статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" розпорядники інформації зобов'язані оприлюднювати виключно проекти рішень, що підлягають обговоренню. Проте, рішення Полтавської обласної ради від 12.07.18 №787 наведеним вимогам не відповідає, оскільки чинним законодавством не передбачено процедури обговорення рішення обласної ради про надання погодження на внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами.

Суд зауважує, що частиною третьою статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" визначені граничні строки оприлюднення рішень органів місцевого самоврядування та їх проектів, передбачених частиною першої цієї статті. Однак, наведене не означає, що обов'язковому оприлюдненню підлягають проекти усіх рішень, адже, як визначено пунктом 2 частини першої згаданої статті, оприлюднюються виключно проекти рішень, що підлягають обговоренню.

Відтак, доводи позивача з приводу порушення відповідачем вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації" суд вважає необґрунтованими та безпідставними.

До того ж, відповідно до пункту 18 Порядку №615 орган з питань надання дозволу надає протягом 30 календарних днів з дати надходження заяви про переоформлення дозволу (внесення змін до нього) та документів, що додаються до неї, заявникові дозвіл на новому бланку з урахуванням відповідних змін або вмотивовану відмову.

Оскільки вказаним Порядком не передбачений окремий, збільшений строк для внесення змін до спеціального дозволу у випадку необхідності погодження обласної ради, тому даний термін включає в себе і час, необхідний для звернення Державної служби геології на надр України до обласної ради та отримання її відповіді щодо внесення змін до спеціального дозволу.

Отже, Полтавська обласна рада для розгляду звернення Державної служби геології на надр України про внесення змін до спеціального дозволу мала менше 30 календарних днів.

При цьому положеннями Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" закріплений принцип мовчазної згоди, відповідно до якого суб'єкт господарювання набуває право на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності без отримання відповідного документа дозвільного характеру, за умови якщо суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою подано в установленому порядку заяву та документи в повному обсязі, але у встановлений законом строк документ дозвільного характеру або рішення про відмову у його видачі не видано або не направлено.

В силу частини першої пункту 15 Регламенту Полтавської обласної ради сьомого скликання сесія обласної ради скликається головою обласної ради в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал. Сесія обласної ради повинна бути також скликана за пропозицією не менш, як однієї третини депутатів від загального складу обласної ради або голови Полтавської облдержадміністрації.

Відтак, саме з метою недопущення внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛЕУМ" за принципом "мовчазної згоди" відповідачем прийняте рішення про розгляд питання щодо внесення змін до дозволу на черговій сесії Полтавської обласної ради 12.07.18.

У позовній заяві позивач також посилався на безпідставність ухвалення відповідачем спірного рішення без результатів оцінки впливу на довкілля відповідно до Закону "Про оцінку впливу на довкілля".

Оцінюючи наведений довід, суд звертає увагу на те, що спірні відносини стосуються погодження обласною радою внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами, а не отримання такого дозволу суб'єктом господарювання.

Пунктом 17 Постанови №615 визначений вичерпний перелік документів, що мають бути надані заявником з метою внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами.

Дослідивши матеріали справи суд встановив, що ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ" 2.07.18 подано до Державної служби геології та надр України заяву щодо внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами, у якій зазначено дату та номер спеціального дозволу /а.с. 61/. До заяви додано: пояснювальну записку з обґрунтуванням необхідності внесення змін до спеціального дозволу, копію протоколу №4387 Державної комісії України по запасах корисних копалин, інформацію про виконання особливих умов спеціального дозволу, інформацію про виконання програми робіт, передбачених Угодою про умови користування надрами від 22.08.17 №4844 /а.с. 62, 63-88/.

Таким чином, ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ" дотримані вимоги пункту 17 Постанови №615 та подано до Держгеонадра вичерпний перелік документів з метою внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами.

Стосовно надання результатів оцінки впливу на довкілля у зв'язку з внесенням змін до спеціального дозволу на користування надрами суд зауважує, що в силу наведених вище вимог Порядку №615 відповідна інформація подається Мінприроди. Порядок №615 не містить вимог про надання результатів оцінки впливу на довкілля заявником (суб'єктом господарювання). Так само, згаданим Порядком не передбачено необхідності подання таких документів під час розгляду питання про погодження внесення змін до спеціального дозволу обласною радою.

Відтак, суд визнає доводи позивача щодо відсутності результатів оцінки впливу на довкілля необґрунтованими та безпідставними.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що питання про погодження внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами Полтавською обласною радою розглянуто на підставі повного пакету документів, наданого ТОВ "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ", з дотриманням процедури, визначеної Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" та Регламентом Полтавської обласної ради сьомого скликання.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Завданням адміністративного судочинства, згідно з частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в рішенні від 14.12.11 №19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб'єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист. Утвердження правової держави відповідно до приписів статті 1, другого речення частини третьої статті 8, статті 55 Основного Закону України полягає, зокрема, у гарантуванні кожному судового захисту прав і свобод, а також у запровадженні механізму такого захисту.

Відносини, що виникають між фізичною чи юридичною особою і суб'єктами владних повноважень під час здійснення ними владних управлінських функцій, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань. Діяльність органів влади, у тому числі судів, щодо вирішення спорів, які виникають у публічно-правових відносинах, регламентується відповідними правовими актами.

Рішення, прийняті суб'єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України, статей 2, 6 Кодексу адміністративного судочинства України.

Разом з тим, обов'язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб'єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Неодмінним елементом правовідносин є їх зміст, тобто суб'єктивне право особи та її юридичний обов'язок. Відтак, судовому захисту підлягає суб'єктивне право особи, яке порушується у конкретних правовідносинах.

У Рішенні від 1.12.04 №18-рп/2004 Конституційний Суд України розтлумачив, що поняття "охоронюваний законом інтерес" треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об'єктивного і прямо не опосередкований у суб'єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально правовим засадам.

Охоронюваний законом інтерес полягає у прагненні особи набути певних матеріальних або нематеріальних благ з метою задоволення певних потреб, якщо такі прагнення є абстрактними, тобто випливають із певного суб'єктивного права у конкретних правовідносинах. Тому порушення охоронюваного законом інтересу, яке дає підстави для звернення особи за судовим захистом, є створення об'єктивних перешкод на шляху до здобуття відповідного матеріального та/або нематеріального блага.

Позивач на власний розсуд визначає чи порушені його права, свободи чи інтереси рішеннями, дією або бездіяльністю суб'єкта владних повноважень. Водночас, задоволення відповідних вимог особи можливе лише в разі об'єктивної наявності порушення, тобто встановлення, що рішення, дія або бездіяльність протиправно породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин.

Під час розгляду кожної справи суд повинен встановити чи має місце порушення прав та інтересів позивача, адже без цього не можна виконати завдання судочинства. Якщо позивач не довів факту порушення особисто своїх прав чи інтересів, то навіть у разі, якщо дії суб'єкта владних повноважень є протиправними, підстав для задоволення позову немає.

Звернення до суду є способом захисту порушених суб'єктивних прав, а не способом відновлення законності та правопорядку у публічних правовідносинах.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Однак, позивачем у ході розгляду справи судом не наведено достатніх мотивів та не надано належних доказів, що свідчили б про обґрунтованість його позовних вимог.

Натомість, відповідачем доведено, що спірне рішення є правомірним і обґрунтованим, а його зміст не суперечить вимогам чинного законодавства та не порушує прав і законних інтересів позивача чи інших осіб.

Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та беручи до уваги норми чинного законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог повністю.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

З огляду на ухвалення судом рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, за відсутності доказів понесення відповідачем судових витрат, підстав для їх розподілу немає.

Керуючись статтями 2, 5-10, 72-77, 90, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, Полтавський окружний адміністративний суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог Громадської організації "Кременчуцький антикорупційний центр" до Полтавської обласної ради, треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛІУМ", Державна служба геології та надр України про визнання протиправним та скасування рішення відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до положень статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду у порядку та строки, визначені статтями 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.О. Кукоба