Справа № 540/370/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/370/19
14 год. 40 хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Пекного А.С.,

при секретарі: Кальченко-Булановій М.С.,

за участю представників: позивача - ОСОБА_3, відповідача - Гришиної Н.В .,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Державної служби України з питань праці про скасування висновку,

встановив:

ОСОБА_2 (далі-позивач) звернувся до суду з позовом до Державної служби України з питань праці (далі-відповідач, Держпраці), в якому просить скасувати висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця позивача, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці № 573-к від 23.11.2018 року.

Ухвалою суду від 26.02.2019р. відмовлено у задоволенні клопотання позивача про забезпечення позову.

Ухвалою від 01.03.2019р. вказаний позов залишено без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків. Ухвала суду виконана, недоліки позовної заяви усунуті.

Ухвалою від 15.03.2019р. провадження у справі відкрите. Розгляд справи призначено на 01 квітня 2019р.

Ухвалою від 01.04.2019р. зобов`язано відповідача надати докази; задоволено клопотання представника відповідача про надання строку для подачі відзиву та відкладено розгляд на 15.04.2019р.; задоволено клопотання представника відповідача про розгляд справи у режимі відеоконференції.

Ухвалою від 15.04.2019р. задоволено клопотання представника позивача та відкладено розгляд справи на 03.05.2019р. для ознайомлення з відзивом на позовну заяву та подачу відповіді на відзив, а також зобов`язано відповідача надати докази.

Ухвалою від 03.05.2019р. відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку для звернення до суду. Унаслідок технічних проблем, які унеможливили подальше проведення судового засідання у режимі відеоконференції та закінчення розгляду справи, судом оголошено перерву у судовому засіданні до 10.05.2019р.

В судовому засіданні 10.05.2019р. закінчено з`ясування обставин справи, перевірку їх доказами та проголошено вступну і резолютивну частини рішення.

Позовні вимоги ОСОБА_2 мотивує тим, що відповідачем призначено і проведено оцінювання його службової діяльності, за наслідками якого 23.11.2018р. складено і затверджено висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності. Позивач вказує, що при призначенні оцінювання відповідачем було погоджено йому п`ять завдань та відповідно їх ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності. Ці завдання були виконані позивачем своєчасно, самостійно та в повному обсязі, про що надано відповідачу звіт і викладено у проекті висновку результати виконання цих завдань. Натомість у висновку за виконання ним завдань №№1, 3, 4 відповідач поставив негативну оцінку у 2 бали, тому середній бал за результатами оцінювання склав 2,4 бали, тобто негативний. Позивач вважає, що відповідачем було формально проведено оціночну співбесіду, визначено бали оцінювання не у відповідності із критеріями виставлення балів, які установлені законодавством, наведене обґрунтування оцінки суперечить дійсним обставинам виконання позивачем завдань, які були погоджені для оцінювання, що на його думку є протиправним. Не погоджуючись із негативною оцінкою, позивач оскаржив висновок керівнику державної служби, однак листом від 22.12.2018р. №6091/1/11-3618 «Про розгляд скарги» Голова Держпраці відмовив у задоволенні скарги.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_2 вважає, що висновок з негативною оцінкою прийнято з порушенням установлених Законом України «Про державну службу» та затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017р. №640 «Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців» принципів об`єктивності і достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця, є необґрунтованим і тому протиправним.

Відповідачем 08.04.2019р. надано відзив, у якому він заперечує проти задоволення позову з мотивів його безпідставності. Вказує, що права державного службовця у зв`язку з його незгодою із негативною оцінкою за результатами щорічного оцінювання його службової діяльності, порядок оскарження такої оцінки чітко регламентовані у нормах Закону України «Про державну службу», а саме державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи. Натомість ОСОБА_2 не висловлював зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності.

Крім того, державний службовець має право на оскарження в установленому законом порядку, крім іншого, висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності, у порядку, визначеному статтею 11 Закону України «Про державну службу», яка в свою чергу передбачає, що якщо права державного службовця, встановлені цим Законом, порушені керівником державної служби чи державним службовцем вищого органу або якщо ці особи створили перешкоди в реалізації прав державного службовця, він може подати скаргу із зазначенням фактів порушення його прав або перешкод у їх реалізації безпосередньо до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Однак ОСОБА_2 не звертався зі скаргою до Національного агентства України з питань державної служби (центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби) у місячний строк.

Водночас, відповідно до частини восьмої статті 11 Закону України «Про державну службу» заявник має право оскаржити рішення, дії чи бездіяльність державних органів та їх посадових осіб, що перешкоджають реалізації прав, наданих йому цим Законом, до суду.

У позовній заяві ОСОБА_2 не зазначено обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. Позивач не просить визнати висновок протиправним та не обґрунтовує позов порушенням своїй прав, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. Разом з тим, відповідач вказує, що оскаржуваний висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності ОСОБА_2 , як і інші документи, які передували оцінці, не створив негативних наслідків для позивача та не призвів до порушення його прав, свобод чи інтересів. Правові наслідки отримання державним службовцем негативної оцінки визначені частиною шостою статті 44 Закону України «Про державну службу», відповідно до якої у разі отримання державним службовцем негативної оцінки не раніше ніж через три місяці проводиться повторне оцінювання результатів його службової діяльності.

Щодо обґрунтованості виставлених оцінок відповідач указує, що відповідно до приписів Закону України «Про державну службу» та затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017р. №640 «Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців» позивачу були погоджені «завдання та ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності, з якими позивач своєчасно ознайомився.

Відповідно до абзацу 1 пункту 33 «Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців», державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», зазначає результати своєї діяльності у висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за формою згідно з додатком 7 в частині опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

Наказом Держпраці від 23.11.2018р. № 573-к затверджено висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» щодо ОСОБА_2 та який за результатом оцінювання отримав негативну оцінку.

ОСОБА_2 зазначено досягнуті результати своєї діяльності у відповідній графі висновку від 23.11.2018р. встановленої форми.

Згідно з абзацом 2 пункту 33 «Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців», за результатами оцінювання виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання і досягнення ключових показників, що виставляється з урахуванням критеріїв виставлення балів згідно з додатком 4 до Типового порядку.

Головою Держпраці Чернегою Р.Т. виставлено негативну оцінку за результатом оцінювання службової діяльності ОСОБА_2 на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання і досягнення ключових показників, що був виставлений ним з урахуванням критеріїв виставлення балів згідно з додатком 4, про що зазначено у відповідних графах висновку від 23.11.2018 встановленої форми (див. висновок у додатку до відзиву).

За кожне із завдань було виставлено такі бали:

- 2 бали за завдання 1 «підвищити ефективність державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю щодо своєчасної та у повному обсязі оплати праці, використання найманої праці без оформлення»;

- 3 бали за завдання 2 «здійснення повноважень органу ринкового нагляду»;

- 2 бали за завдання 3 «підвищення якості проведення спеціальних розслідувань нещасних випадків комісією, утвореною Головним управлінням Держпраці у Херсонській області та забезпечення ним здійснення контролю за своєчасністю та об`єктивністю проведення розслідування нещасних випадків роботодавцями»;

- 2 бали за завдання 4 «проведення семінарів-нарад щодо здійснення заходів державного нагляду суб`єктів господарювання агропромислового комплексу в частині дотримання вимог безпеки під час виконання робіт підвищеної небезпеки у сільському господарстві»;

- 3 бали за завдання 5 «державний контроль (нагляд) та реєстрація об`єктів підвищеної небезпеки».

Середній бал за результатами оцінювання становив 2,4 бали, чому відповідає виключно оцінка «негативна».

При цьому Головою Держпраці повністю дотримано критерії оцінки, визначені у додатку 4 до «Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців».

Відповідач зазначає, що у Голови Держпраці Чернеги як безпосереднього керівника позивача, є самостійні дискреційні повноваження щодо оцінювання його службової діяльності. Під час проведення такої оцінки враховується значна кількість обставин та здійснюється їх критичне оцінювання. При цьому, будь-яка оцінка за своєю суттю характеризується високим рівнем індивідуалізації. Враховуючи особливість повноважень Голови Держпраці при проведенні такої оцінки (як дискреційних), його дії не можуть вважатися необґрунтованими лише з підстав інакшого суб`єктивного оцінювання обставин, які вплинули на висновки оцінювання. Голова Держпраці як безпосередній керівник повною мірою наділений повноваженнями щодо оцінки службової діяльності позивача.

Відповідач звертає увагу суду на те, що позивачем не надано доказів на спростування позиції відповідача, у тому числі і щодо необґрунтованості виставлених балів.

У підсумку відповідач вказує, що оскаржуваний висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності щодо ОСОБА_2 не порушує прав позивача; його правовим наслідком може бути проведення повторного оцінювання результатів його службової діяльності, що передбачено частиною шостою статті 44 Закону України «Про державну службу». Голова Держпраці як безпосередній керівник повною мірою наділений повноваженнями щодо оцінки його службової діяльності і така оцінка є правильною та обґрунтованою. Водночас, оскаржуваний висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності не створив негативних наслідків та не призвів до порушення прав, свобод чи інтересів на час звернення ОСОБА_2 до суду та на момент розгляду справи в суді. З огляду на зазначене, Державна служба України з питань праці діяла відповідно до вимог Закону, позовні вимоги ОСОБА_2 є безпідставними, необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

Представником позивача 23.04.2019р. подано відповідь на відзив, в якому зазначено, що позивач не подавав зауваження щодо результатів оцінювання, так як керуючись Роз`ясненнями Національного агентства України з питань державної служби від 17.10.2018р. № 61-р/з «Щодо оскарження висновку щорічного оцінювання, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності державних службовців» мав намір і звернувся із скаргою до безпосереднього керівника із зазначенням зауважень до балів за виконанні завдання. Цю скаргу було розглянуто не по суті порушеного питання і надано формальну відписку, внаслідок чого позивач і звернувся до суду із даним позовом. Крім того, звернення до Національного агентства України з питань державної служби є правом, а не обов`язком державного службовця.

Стосовно аргументів відповідача з приводу необґрунтованості порушення прав, свобод та інтересів позивача внаслідок прийняття оскаржуваного висновку, представник позивача зазначила, що внаслідок безпідставного заниження балів при оцінюванні службової діяльності відповідачем порушено права, свободи і інтереси ОСОБА_2 , зокрема, принижено його професійні здібності, знецінено імідж, як керівника структурного підрозділу, що у свою чергу негативно виливає на ділову репутацію державного службовця.

Щодо виставлених балів представник позивача послалась на те, що метою оцінювання с визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, яке ґрунтується на принципах об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця, що закріплені п.3 Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року №640. Так, 14.12.2017р. Головою Держпраці позивачу погоджено «Завдання та ключеві показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», в подальшому завдання та ключові показники не змінювалися.

Для ефективності та всебічності проведення оцінювання наказом Національного агентства України з питань державної служби від 27.11.2017р. №237 затверджено «Методичні рекомендації щодо визначення ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби «Б» і «В», відповідно до яких безпосередньому керівнику державного службовця рекомендовано: забезпечити систематичний моніторинг стану виконання завдань і досягнення ключових показників; щоквартально проводити бесіду з державним службовцем, який перебуває у його підпорядкуванні, з метою з`ясування стану виконання завдань і досягнень ключових показників, причин відставання або незадовільного стану досягнення ключових показників. Натомість, безпосередній керівник не виявив бажання забезпечити систематичний моніторинг виконання завдань ОСОБА_2 , поверхнево підійшовши до вивчення звіту та висновку, що у свою чергу призвело до несправедливого заниження балів.

Відповідно до Критеріїв виставлення балів зазначених у Додатку №4 до Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, бал «2» виставляється, якщо завдання виконане, але з порушенням строку виконання чи/або із залученням до виконання завдання допомоги інших (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку ініціативність, самостійність, недостатність знання нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо). Представник позивача зауважила, що усі завдання позивачем було виконано вчасно, без залучення допомоги інших осіб. Натомість відповідач, ігноруючи основні засади оцінювання, виставлено оціночний бал « 2» за гри завдання з п`яти, при цьому наведені обґрунтування оцінки нічим не аргументовані, не містять конкретних зауважень до службової діяльності ОСОБА_2 . Зокрема, обґрунтування виставленого балу 2 за завдання 1 не пов`язане із самим завданням та його ключовими показниками, відповідачем зазначено про нижчу за середню по Україні кількість легалізованих працівників, хоча завдання не передбачало відповідного кількісного або якісного показника. Оцінка 2 за завдання 3 мотивована зростанням травматизму і наявністю повторних спецрозслідувань, однак викладена позивачем у звіті та проекті висновку статистична інформація у порівнянні з попереднім роком спростовує таке твердження відповідача, а одне повторне спецрозслідування було проведено в межах кримінальної справи. Оцінка у 2 бали за завдання 4 взагалі не містить аргументації.

З огляду на викладене, представник позивача зазначає, що досягнутий ОСОБА_2 . результат повністю відповідає поставленим Завданням, ключовим показникам результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця із до гримання усіх строків виконання.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у ній докази, заслухавши учасників справи, суд приходить до висновку про задоволення позову.

Судом установлено, що наказом Держпраці України від 08.07.20105р. №52-кт ОСОБА_2 призначений на посаду начальника Головного управління Держпраці у Херсонській області із збереженням 9 рангу державного службовця.

14.12.2017р. Головою Держпраці України були погоджені позивачу завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності.

Наказом Держпраці України від 01.10.2018р. №96 вирішено, зокрема, провести у 2018 році оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпраці за затвердженим списком, до якого включено і позивача, а також графік проведення оцінювання.

22.11.2018р. Головою Держпраці було проведено оціночну співбесіду із позивачем, за наслідками якої відповідачем складено висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця ОСОБА_2 , який містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, а саме середній бал 2,4. Із цим висновком позивач ознайомлений під розпис 22.11.2018р.

Наказом Держпраці від 23.11.2018р. №573-к затверджено, зокрема, і оскаржуваний висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця ОСОБА_2 .

Вказаний висновок позивач вважає протиправним.

Згідно із статтею 44 Закону України від 10.12.2015р. № 889-VIII «Про державну службу» (далі - Закон № 889-VIII), результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри, виявлення потреби у професійному навчанні.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення.

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.

Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи.

Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

Частиною 8 статті 11 Закону № 889-VIII передбачено, що заявник (державний службовець) має право оскаржити рішення, дії чи бездіяльність державних органів та їх посадових осіб, що перешкоджають реалізації прав, наданих йому цим Законом, до суду.

Основні права державних службовців визначені статтею 7 Закону № 889-VIII.

Так, державний службовець має право на:

- повагу до своєї особистості, честі та гідності, справедливе і шанобливе ставлення з боку керівників, колег та інших осіб;

- чітке визначення посадових обов`язків;

- належні для роботи умови служби та їх матеріально-технічне забезпечення;

- оплату праці залежно від займаної посади, результатів службової діяльності, стажу державної служби та рангу;

- відпустки, соціальне та пенсійне забезпечення відповідно до закону;

- професійне навчання, зокрема за державні кошти, відповідно до потреб державного органу;

- просування по службі з урахуванням професійної компетентності та сумлінного виконання своїх посадових обов`язків;

- участь у професійних спілках з метою захисту своїх прав та інтересів;

- участь у діяльності об`єднань громадян, крім політичних партій у випадках, передбачених цим Законом;

- оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності;

- захист від незаконного переслідування з боку державних органів та їх посадових осіб у разі повідомлення про факти порушення вимог цього Закону;

- отримання від державних органів, підприємств, установ та організацій, органів місцевого самоврядування необхідної інформації з питань, що належать до його повноважень, у випадках, встановлених законом;

- безперешкодне ознайомлення з документами про проходження ним державної служби, у тому числі висновками щодо результатів оцінювання його службової діяльності;

- проведення службового розслідування за його вимогою з метою зняття безпідставних, на його думку, звинувачень або підозри.

Державні службовці також реалізують інші права, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

Отже, повага до своєї особистості, честі та гідності, справедливе і шанобливе ставлення з боку керівників, колег та інших осіб; просування по службі з урахуванням професійної компетентності та сумлінного виконання своїх посадових обов`язків; оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності - законом віднесено до основних прав державного службовця.

На виконання вимог ст.44 Закону № 889-VIII постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017р. №640 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 14.03.2018р. №185) затверджено Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - Типовий порядок).

Згідно із п.п. 2, 3 Типового порядку метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри, визначення потреби у професійному навчанні.

Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

Про проведення оцінювання суб`єктом призначення приймається наказ (розпорядження), у якому зазначається: список державних службовців, оцінювання яких проводиться; строк проведення оцінювання; доручення, необхідні для організаційного забезпечення проведення оцінювання державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В" (за потреби).

Строк проведення оцінювання державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", визначається з урахуванням того, що результати службової діяльності безпосередніх керівників оцінюються після визначення результатів оцінювання підпорядкованих їм державних службовців. (п.7 Типового порядку).

Оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Оцінювання проводиться щороку у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про проведення оцінювання.

Оцінювання проводиться поетапно: визначення та перегляд завдань і ключових показників; оціночна співбесіда (крім випадків, передбачених цим Типовим порядком); визначення результатів оцінювання та їх затвердження. (п.п.8, 9, 10 Типового порядку).

Отже, оцінювання службової діяльності державного службовця як процедура складається із чітко визначених послідовних етапів, які перелічені вище.

Згідно із п.п.12, 13 Типового порядку державному службовцю встановлюється від двох до п`яти завдань на період, що підлягає оцінюванню.

Державний службовець: бере участь у визначенні своїх завдань і ключових показників, а також у їх періодичному перегляді; ознайомлюється з визначеними завданнями і ключовими показниками; аналізує виконання визначених завдань і ключових показників; ознайомлюється з результатами оцінювання.

Завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.

Завдання і ключові показники визначаються з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції.

Особа, яка визначає завдання і ключові показники державному службовцю, проводить моніторинг їх виконання. (п.п. 28, 30 Типового порядку).

Оціночна співбесіда проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (за наявності) на основі пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", про виконання завдань і ключових показників або його письмового звіту, що подається у довільній формі. Під час оціночної співбесіди визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період. (п.32 Типового порядку)

За приписами п.33 Типового порядку державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", зазначає результати своєї діяльності у висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за формою згідно з додатком 7 в частині опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

За результатами оцінювання виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання і досягнення ключових показників, що виставляється з урахуванням критеріїв виставлення балів згідно з додатком 4.

Таким чином, при оцінці службової діяльності керівник визначає бали за кожне виконане завдання та підсумковий середній бал не на власний розсуд, а в межах критеріїв виставлення балів, які установлені Додатком 4 до Типового порядку. При цьому у висновку повинно наводитись обґрунтування виставленої оцінки.

За змістом Додатку 4 «Критерії виставлення балів» до Типового порядку, оцінка у 2 бали виставляється виключно у тому разі, якщо: «Завдання виконане, але з порушенням строку виконання чи/або із залученням до виконання завдання допомоги інших (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку ініціативність, самостійність, недостатність знання нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо)».

Судом встановлено, що 14.12.2017р. Головою Держпраці України були погоджені позивачу завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності. Всього позивачу визначено 5 завдань, які сформульовані відповідачем наступним чином:

- підвищити ефективність державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю щодо своєчасної та у повному обсязі оплати праці, використання найманої праці без оформлення (завдання 1);

- здійснення повноважень органу ринкового нагляду (завдання 2);

- підвищення якості проведення спеціальних розслідувань нещасних випадків комісією, утвореною ГУ Держпраці у Херсонській області та забезпечення ним здійснення контролю за своєчасністю та об`єктивністю проведення розслідування нещасних випадків роботодавцями (завдання 3);

- проведення семінарів-нарад щодо здійснення заходів державного нагляду суб`єктів господарювання агропромислового комплексу в частині дотримання вимог безпеки під час виконання робіт підвищеної небезпеки у сільському господарстві (завдання 4);

- державний контроль (нагляд) та реєстрація об`єктів підвищеної небезпеки (завдання 5).

Цим завданням також визначені ключові показники результативності, ефективності та якості і строки виконання завдань за окремими ключовими показниками, які в переважній більшості установлені до 01.11.2018р.

Наказом відповідача від 01.10.2018р. №96 вирішено, зокрема, провести оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпраці за затвердженим згідно з Додатком 3 до наказу списком, до якого включено і позивача, а також графік проведення оцінювання (Додаток 1).

Згідно із розділом IV Додатку 1 до наказу керівники територіальних органів Держпраці повинні були у строк до 12.11.2018р. подати Голові Держпраці звіт у довільній формі про свою службову діяльність, а також в електронній формі висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності, заповнений в частині опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання; прибути з 19.11.2018р. по 23.11.2018р. для проведення оціночної співбесіди. Цим же розділом Додатку 1 Голові Держпраці визначено у строк з 19.11.2018р. по 23.11.2018р. провести оціночні співбесіди, завершити заповнення в електронній формі висновків, у тому числі виставити оцінку і навести її обґрунтування, роздрукувати і підписати висновки, ознайомити з ними керівників територіальних органів Держпраці, які підлягали оцінюванню.

Позивачем було подано відповідний висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності, заповнений в частині опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання, а відповідачем проведено оціночну співбесіду та виставлено оцінку з її обґрунтуванням.

Так, за завдання1 позивачу виставлено оцінку 2 бали, за завдання 2 - оцінку 3 бали, за завдання 3, 4 - оцінку 2 бали і за завдання 5 - оцінку 3 бали; середній бал висновку склав 2,4 бали, тобто негативний.

Обґрунтування оцінки викладені відповідачем у висновку наступним чином: «підвищення кількості інспекційних відвідувань, оскільки динаміка до зменшення застрахованих осіб; вкрай недостатня робота з об`єднаними територіальними громадами щодо активізації роботи інспекторів органів місцевого самоврядування; нижче середньої по Україні кількість легалізованих працівників; зростання травматизму, що свідчить про недостатню кількість профілактичних заходів з охорони праці; наявність повторних спецрозслідувань».

Як видно з матеріалів справи і самого висновку, оцінка у два бали поставлена позивачу за виконання завдань №№1, 3, 4. При цьому висновок не містить обґрунтування виставлення саме такого балу відповідно до критеріїв виставлення балів, установлених Додатком 4 до Типового порядку. Зокрема, у висновку не вказано та відповідачем не надано доказів, що ці завдання виконані з порушенням строків їх виконання чи/або із залученням до виконання допомоги інших осіб. З цього приводу суд також зауважує, що висновок містить стовбець з назвою «строк фактичного виконання» і указані у ньому дати виконання завдань №№1, 3, 4 не виходять за межі відповідних граничних строків, які визначались для їх виконання відповідними Завданнями, затвердженими 14.12.2017р. для позивача.

Наведені у висновку обґрунтування оцінок - «підвищення кількості інспекційних відвідувань, оскільки динаміка до зменшення застрахованих осіб; вкрай недостатня робота з об`єднаними територіальними громадами щодо активізації роботи інспекторів органів місцевого самоврядування; нижче середньої по Україні кількість легалізованих працівників; зростання травматизму, що свідчить про недостатню кількість профілактичних заходів з охорони праці, наявність повторних спецрозслідувань» - не мають відношення до критеріїв виставлення балів, установлених Додатком 4 до Типового порядку та викладені у такому формулюванні, яке не дає змоги однозначно зрозуміти їх зміст та відношення до визначених позивачу завдань і ключових показників для оцінювання службової діяльності.

Таким чином, оцінюючи правомірність висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності позивача, який затверджено наказом Держпраці від 23.11.2018р. №573-к, суд виходить з того, що згідно із ст.ст. 1, 8, 19 Конституції України - Україна є суверенна і незалежна, демократична, соціальна, правова держава. В Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За приписами ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Судом з урахуванням вищевикладеного встановлено, що оскаржуваний висновок прийнято не на підставі та не у спосіб, які визначені Законом № 889-VIII та затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017р. №640 Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, оскільки оцінку проведено та бали виставлено усупереч приписів щодо критеріїв виставлення балів, установлених Додатком 4 до Типового порядку та наведення обґрунтування виставленої оцінки.

Погоджуючись із доводами відповідача про дискреційнійсть його повноважень щодо оцінки службової діяльності державного службовця і виставлення конкретних балів за результатами оцінювання, суд однак звертає увагу на те, що і дискреційні повноваження підлягають перевірці судом на відповідність критеріям, установленим, зокрема, ст.19 Конституції України, ст.2 КАС України, а даному випадку - також і приписам Закону № 889-VIII та Типового порядку.

Якраз Типовим порядком окреслені межі дискреції відповідача при оцінюванні службової діяльності державних службовців, а саме він зобов`язаний виставити оцінку з урахуванням критеріїв виставлення балів згідно з додатком 4 та обґрунтувати її.

У даному ж випадку оцінка виставлена не у відповідності із критеріями виставлення балів, а її обґрунтування не дозволяє зробити висновок про невиконання завдань або невчасне виконання завдань позивачем. При цьому, оскаржуваний негативний висновок у графі «Примітка» не містить зауважень, заперечень, спростувань щодо досягнутих результатів позивача, враховуючи також те, що відповідачем усупереч п.30 Типового порядку не проводився моніторинг виконання позивачем визначених йому завдань і ключових показників.

Слід підкреслити, що відповідачем усупереч свого установленого ст.ст. 44, 77, 79, 80 КАС України обов`язку не надано до суду доказів на підтвердження правомірності оскарженого висновку, зокрема, щодо наявності тих обставин, на які він посилався в обґрунтуванні виставленої оцінки.

У зв`язку з цим суд також враховує, що відповідно до п.10 ч.1 ст.7 Закону № 889-VIII державний службовець має право на оскарження в установленому законом порядку висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності. Пунктами 41 - 44 Типового порядку установлено, що висновок щодо результатів оцінювання з негативною оцінкою може бути оскаржений державним службовцем. Висновок щодо результатів оцінювання окремого державного службовця скасовується суб`єктом призначення або судом. У разі прийняття рішення про скасування висновку щодо результатів оцінювання державного службовця повторно проводяться такі етапи оцінювання: оціночна співбесіда (крім випадків, передбачених цим Типовим порядком); визначення результатів оцінювання та їх затвердження.

Таким чином, наслідком скасування судом висновку щодо результатів оцінювання з негативною оцінкою є проведення відповідачем наново процедури оцінювання, починаючи з етапу оціночної співбесіди, що надає відповідачу можливість усунути допущені ним порушення.

Також суд зважає на те, що висновок з негативною оцінкою, виходячи зі змісту ч.1 ст.44 Закону № 889-VIII й п.п.1, 2 Типового порядку, за своєю суттю і наслідками впливає на обсяг та зміст прав і обов`язків відповідного державного службовця.

При цьому статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

У Рішенні Конституційного Суду України від 14.12.2011р. № 19-рп/2011 стосовно тлумачення ч. 2 ст. 55 Конституції України визначено, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч. 2 ст. 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Відповідно до ч. 3 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно із ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений в цій статті, у тому числі й шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

За змістом Рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004р. № 18-рп/2004, яким мотивує свої вимоги позивач, поняття «охоронюваний законом інтерес», що вживається у законах України, згідно з п. 3.6 мотивувальної частини цього Рішення означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним».

Отже, гарантоване ст. 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права чи охоронюваного законом інтересу, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має стосуватися суб`єктивних прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

У зв`язку з цим слід відзначити, що згідно з п.19 ч.1 ст.4 КАС України індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Враховуючи викладене, оскаржений висновок має усі ознаки індивідуального акту, оскільки прийнятий відповідачем на виконання владних управлінських функцій та по відношенню конкретно до позивача, тому з урахуванням ст.55 Конституції України та ст.5 КАС України, ст.ст. 7, 11, 44 Закону №889-VIII він може бути оскаржений до суду та підлягає судовому контролю на відповідність критеріям, визначеним ст.2 КАС України.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що за таких обставин оскаржуваний висновок є протиправним і підлягає скасуванню, а позовні вимоги, відповідно, підлягають задоволенню.

Згідно ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки за результатами розгляду справи суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, то сплачений позивачем судовий збір у сумі 768,40 грн. підлягає стягненню з Державної служби України з питань праці.

Керуючись ст.ст2, 5, 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 195, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд -

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Великоолександрівським РВ УМВС України в Херсонській області 28.11.1997р.) до Державної служби України з питань праці (01601, м.Київ, вул. Десятинна, 14, ) про визнання протиправним і скасування висновку - задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця ОСОБА_2 , затверджений наказом Державної служби України з питань праці від 23 листопада 2018 року №573-к.

Стягнути з Державної служби України з питань праці (01601, м.Київ, вул. Десятинна, 14, ) на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Великоолександрівським РВ УМВС України в Херсонській області 28.11.1997р.) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 (сорок) коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 14 травня 2019 р.

Суддя Пекний А.С.

кат. 106020000