Справа № 686/25857/18
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2019-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

14 травня 2019 року м. Вінниця

Суддя-доповідач Сьомого апеляційного адміністративного суду Граб Л.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 лютого 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Хмельницької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 лютого 2019 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись із судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Сьомий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 22 квітня 2019 року залишив її без руху та запропонував скаржнику в десятиденний строк з дня отримання ухвали, виконати вимоги ухвали та усунути виявлені недоліки апеляційної скарги.

11 травня 2019 року до Вінницького апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про продовження строку для усунення недоліків.

Заява мотивована тим, що позивач не був присутнім під час проголошення судового рішення, а повний текст рішення отриманий останнім фактично лише 20.03.2019.

Розглянувши вказану заяву, вважаю, що зазначені в ній доводи не є достатніми для поновлення строку на апеляційне оскарження, виходячи із наступного.

Так, поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об'єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

В рішенні у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року Європейський суд з прав людини зазначає, що безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність. Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

В свою чергу, заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Частиною першою статті 45 КАС України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З огляду на вказане, учасники процесу, реалізуючи свої процесуальні права повинні вимагати у суду видачі повного судового рішення невідкладно після його проголошення, оскільки строк на апеляційне оскарження обчислюється саме з цієї дати.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі №216/1724/17 та від 17 вересня 2018 року у справі №638/3203/18.

Як встановлено з наявної в матеріалах справи ухвали від 06.11.2018, позивача було повідомлено про час та місце розгляду справи, однак останній жодних заходів спрямованих на отримання судового рішення по справі не вживав.

Крім того, як встановлено з доказів, наданих самим же апелянтом (копія поштового конверта), останній копію оскаржуваного рішення отримав 18.03.2019 року, однак апеляційну скаргу направлено до суду лише 01.04.2019, тобто поза межами десятиденного строку.

Слід зазначити, що судом першої інстанції у рішенні від 08 лютого 2019 року всупереч вимогам статті 286 КАС України зазначено, що рішення суду першої інстанції у даній справі може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Проте, ця обставина не скасовує правила обчислення строків у термінових справах та не може бути безумовною підставою для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, оскільки процесуальні строки для оскарження судових рішень у термінових справах встановлюються безпосередньо положеннями КАС України.

Враховуючи зазначене, колегія суддів не вбачає підстав для визнання, викладених у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними.

Відповідно до ч.2 ст.121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З огляду на вказані обставини вважаю за необхідне продовжити скаржнику строк усунення недоліків апеляційної скарги та запропонувати надати докази поважності пропуску строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст.ст.121, 298 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги, передбачених в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху на п'ять днів, з моменту отримання цієї ухвали.

Роз'яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, апеляційна скарга буде повернута особі, яка подала апеляційну скаргу.

Копію даної ухвали та копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу, рекомендованим листом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Граб Л.С.