Справа № 160/4280/19
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

15 травня 2019 року Справа №160/4280/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Бондар М.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства ”Криворіжгаз” про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

10.05.2019 року ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства ”Криворіжгаз” (адреса: 50051, м. Кривий Ріг, пр.Металургів, 1) про:

- визнання протиправною бездіяльності Публічного акціонерного товариства ”Криворіжгаз”, яка виявилася у ненаданні зазначених документів згідно заяви від 21.09.2018 року відповідно принципам ст. 3, 22, 34, 68 Конституції України;

- зобов'язання Публічного акціонерного товариства ”Криворіжгаз” протягом 15-ти днів не порушувати правовий режим ст. 18, 19 Закону України “Про звернення громадян” при розгляді заяви від 21.09.2018 року і надати запрошення для ОСОБА_1, з повідомленням про повноваження осіб, дату, час і місце розгляду заяви позивача;

- зобов'язання Публічного акціонерного товариства ”Криворіжгаз” протягом 15-ти днів надати довідку, де буде зазначено нараховану і отриману суму дивідендів позивачу за кожен рік з початку реєстрації установи і зазначити причини не виплати дивідендів та їх індексацію;

- захист права позивача бути присутнім при розгляді заяви (запиту) від 21.09.2018 року для відстоювання своїх прав і законних інтересів шляхом їх визнання окремим пунктом рішення, зазначивши закон чи інший нормативно-правовий акт, вимоги яких порушено Публічним акціонерним товариством ”Криворіжгаз” згідно ст. 249 КАС України.

Відповідно до п.п. 1, 3 та 6 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ч. 2 ст. 43 КАС України, здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними.

Позовну заяву подано та підписано ОСОБА_1, проте, документів на підтвердження його адміністративної процесуальної дієздатності (копії паспорту), до матеріалів позовної заяви не долучено.

Отже, на підтвердження своєї адміністративної процесуальної дієздатності позивач повинен надати до суду копію паспорту громадянина України.

Згідно з ч.3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з позовною заявою позивачем надано клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання позивач зазначив, що він не має можливості сплатити судовий збір, оскільки перебуває у тяжкому майновому стані.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

У ст.8 Закону України "Про судовий збір" зазначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вирішуючи подане клопотання суд вважає, що воно не підлягає задоволенню, оскільки має бути обґрунтованим та підтвердженим належними доказами. На підтвердження свого тяжкого матеріального стану позивач надав довідку про отримання ним щомісячної компенсаційної виплати непрацюючій працездатній особі, яка доглядає за інвалідом 1 групи ОСОБА_2, за період з квітня 2017 по березень 2019 року.

Дослідивши надану довідку, суд зазначає, що наявна в ній інформація стосуються лише отримання позивачем компенсаційних виплат за період з квітня 2017 по березень 2019 року, та не підтверджує розмір загального річного доходу позивача - фізичної особи за попередній рік.

Отже, позивачем не доведено суду відсутність можливості сплатити судовий збір за подання даного позову, у зв'язку з чим клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 зазначеної статті передбачено, що ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 768,40 грн.

Частиною 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що у разі, коли у позовній заяві об'єднано дві і більше вимоги немайнового характеру, судовий збір сплачується окремо за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн. за кожну заявлену ним позовну вимогу немайнового характеру за реквізитами: Отримувач: УК у Чечелівському районі міста Дніпра; Код ЄДРПОУ (отримувача): 37989253; Рахунок: 4014 за кодом бюджетної класифікації доходів: 22030101; Банк: Казначейство України (ЕАП) МФО: 899998.

Також, ОСОБА_1 заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку для звернення до адміністративного суду з цим позовом. В обґрунтування клопотання позивач зазначає, що ним було подано цей позов до суду 05.03.2019 року (справа №160/2309/19), однак ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.04.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто. Вказану ухвалу суду позивач отримав 24.04.2019 року, а відтак строк для звернення до суду повторно пропущено з поважним причин.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд зазначає, що відповідно до ч. 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст.122 КАС України).

З позовної заяви вбачається, що спірні правовідносини виникли між сторонами за наслідком звернення ОСОБА_1 до ПАТ “Криворіжгаз” із заявою від 21.09.2018 року.

Відповідно до статті 20 Закону України “Про звернення громадян” звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п'ятнадцяти днів від дня їх отримання.

Отже, заява позивача мала бути розглянута не пізніше 22.10.2018 року.

Таким чином, право на звернення з даним позовом виникло у позивача з 23.10.2018 року.

З програми “Діловодство спеціалізованого суду” вбачається, що первісний позов подано ОСОБА_1 до суду 12.03.2019 року (справа №160/2309/19). Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.03.2019 року вказана позовна заява залишена без руху. До суду повернувся конверт із вказаною ухвалою з відміткою “за закінченням терміну зберігання”. У зв'язку з неусуненням недоліків позовної заяви ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.04.2019 року позовна заява повернута позивачу.

Даний повторний позов подано ОСОБА_1 до суду засобами поштового зв'язку 27.04.2019 року.

Згідно з ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд визнає поважною причину пропуску строку звернення до суду, та з метою забезпечення доступу до правосуддя, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку для звернення до суду та поновити цей строк.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених стаття 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути недоліки шляхом надання до суду:

- документу про сплату судового збору у розмірі 1536, 80 грн.;

- копії паспорта громадянина України на підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності позивача.

Керуючись ст. ст. 121, 122, 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку для звернення до адміністративного суду - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк для звернення до адміністративного суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства ”Криворіжгаз” про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії – залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом надання до суду:

- документу про сплату судового збору у розмірі 1536, 80 грн.;

- копії паспорта громадянина України на підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності позивача.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз’яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя

М.В. Бондар