Справа № 823/2284/17
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2019-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/2284/17 Суддя (судді) першої інстанції: П.Г. Паламар
Суддя-доповідач - Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Карпушової О.В., Епель О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 05 березня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_3 до Державної міграційної служби України у Черкаській області, Золотоніського районного сектору Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 12.10.2018 року, залишеного без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2019 року, частково задоволено даний адміністративний позов, внаслідок чого визнано протиправною відмову управління Державної міграційної служби в Черкаській області в особі Золотоніського районного сектору у видачі ОСОБА_3 паспорту громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ, та зобов`язано управління Державної міграційної служби в Черкаській області в особі Золотоніського районного сектору оформити та видати ОСОБА_3 паспорт громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року №2503-ХІІ.

25 лютого 2019 року Управління Державної міграційної служби України у Черкаській області звернулося до Черкаського окружного адміністративного суду із заявою в порядку статті 254 КАС України, в якій просило роз`яснити рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 12.10.2018 року.

Заява обґрунтована тим, що судове рішення є незрозумілим щодо порядку його виконання через відсутність механізму реалізації Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ, у зв`язку з втратою чинності 01.03.2018 Порядку №320.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 05 березня 2019 року у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення відмовлено, при цьому, суд першої інстанції виходив з того, що зміст заяви свідчить про те, що сам текст рішення є для заявника зрозумілим, а незрозумілим є порядок його виконання, що виходить за межі повноважень суду щодо роз`яснення судового рішення.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу скасувати та заяву задовольнити. В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначає, що текст рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12.10.2018 року викликає труднощі в розумінні та потребує розширеного тлумачення шляхом його роз`яснення, оскільки, виконуючи судове рішення, орган міграційної служби змушений порушувати норми законодавства та діяти поза межами правового регулювання, оскільки відсутній механізм реалізації Положення про паспорт громадянина України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ та чіткий порядок дій уповноважених працівників під час видачі паспорту у формі книжечки згідно даного Положення. Крім того, наголошує на порушенні судом першої інстанції положень КАС України щодо повідомлення учасників справи про розгляд заяви про роз`яснення судового рішення.

Згідно п.2 ч.1 ст.311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, відповідно до ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

Тобто, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Також, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Водночас, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Як зазначено у пункті 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» за правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що рішення від 05 березня 2019 року є чітким та зрозумілим і не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо їх розуміння.

Зі змісту заяви про роз`яснення судового рішення вбачається, що позивачу зрозуміла суть цього рішення, однак, не зрозумілий порядок та механізм його виконання, що виключає можливість його роз`яснення в порядку ст.254 КАС України.

При цьому, поняття «спосіб» і «порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем та іншими суб`єктами владних повноважень.

Разом з цим, при розгляді заяв учасників процесу про роз`яснення судового рішення, яке набрало законної сили, суд не здійснює нового перегляду справи.

Таким чином, відсутні підстави для роз`яснення судового рішення у цій справі, оскільки судове рішення є чітким, зрозумілим та належним чином вмотивованим з посиланням на відповідні норми чинного законодавства України.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 27.02.2019 року у справі №806/3265/17.

Враховуючи наведене, колегія суддів не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги, адже оскаржувану ухвалу суд першої інстанції постановив з дотриманням норм процесуального права, викладені у скарзі міркування та твердження позивача не спростовують правильності висновків суду.

Щодо доводів апелянта про порушення судом першої інстанції положень КАС України щодо належного повідомлення учасників справи про її розгляд, колегія суддів зауважує, що, відповідно до п.4 ч.1 ст.320 КАС України, порушення норм процесуального права є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції лише у разі, якщо це призвело до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст.ст. 312, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області залишити без задоволення, а ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 05 березня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та, з огляду на ч.2 ст.328 КАС України, касаційному оскарженню не підлягає

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Карпушова

О.В. Епель