Справа № 645/167/19
Суддя: Бондарєва І. В.
Дата ухвалення: 2019-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 645/167/19
Провадження № 2-а/645/40/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

07 травня 2019 року Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі: головуючого - судді Бондарєвої І.В., при секретарі - Проневич Д.О.,

за участі представника позивача - Тур Р.С., представник відповідача - не з'явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Волинської митниці ДФС про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил, третя особа: заступник начальника Волинської митниці ДФС Герман Василь Миколайовича,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом до Волинської митниці ДФС, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову в справі про порушення митних правил від 26.12.2018 за №7365/20500/18, оскільки вказана постанова винесена помилково та з пропуском строку накладення адміністративного стягнення у справі про порушення митних правил.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08.02.2019 відкрито спрощене провадження. Цією ж ухвалою залучено заступника начальника Волинської митниці ДФС Герман Василя Миколайовича до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Розгляд справи проводився в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що оскаржувана постанова винесена з дотриманням вимог чинного законодавства, просив у задоволені позову відмовити повністю (а.с.40).

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив його задовільнити.

В судове засідання представник відповідача не прибув, але був повідомлений належним чином про дату, час і місце судового засідання, про причини неявки не повідомив.

В судове засідання третя особа: заступник начальника Волинської митниці ДФС Герман В.М. не з'явився, але був повідомлений належним чином про дату, час і місце судового засідання, про причини неявки суду не повідомив.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, встановив наступне.

Позивачем за митною декларацією від 12.12.2017 №UА205020/2017/014920 (форма МД-2) ввезено товар, який за №3 класифіковано за Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі по тесту - УКТЗЕД) за №.

Митна декларація від 12.12.2017 №UА205020/2017/014920 містить опис товару №3: «Обладнання для пресування дерев'яних плит, що було у використанні, рік випуску 1989, серійний номер 60811, прес для виготовлення плит LS 25/13 1 комплект. Формування плити відбувається шляхом гарячого пресування дошок чи брусків мірних розмірів. Технічні характеристики: Розмір прес-плити 2500*1300 мм, загальна потужність 28 кВТ, максимальний головний тиск 35 тон/6 циліндрів».

В графі 33 товару №3 митної декларації було вказано код даного товару відповідно до УКТ ЗЕД №, що відповідає визначенню: преси для виробництва деревностружкових або деревно-волокнистих плит або плит з інших волокнистих матеріалів та інші машини для обробки

деревини або пробки: преси. Кодування товару за УКТЗЕД (ГС) було здійснено виходячи із первинного кодування товару у країні експерту, УКТЗЕД, Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом ДФС України від 09.06.2015 №401, ЗУ "Про митний тариф", Митного кодексу України.

На адресу Волинської митниці ДФС від ГУ ДФС у Харківській області супровідним листом від 17.10.2018 №19760/7/20-40-13-06-12 надійшли матеріали документальної невиїзної перевірки фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 щодо дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, із яких вбачається, що товар №3 потрібно класифікувати за кодом № УКТЗЕД, у зв'язку із чим було занижено податкові зобов'язання.

28.11.2018 р. посадовою особою Волинської митниці ДФС на ОСОБА_1 складено протокол про порушення митних правил №7365/20500/18 (а.с.13).

18.12.2018 р. позивач на адресу Волинської митниці ДФС направив письмові пояснення (а.с.16).

26.12.2018 р. заступник начальника Волинської митниці ДФС Герман В.М. ухвалив постанову, якою визнав ОСОБА_1 винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст.485 Митного кодексу України, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 50 923,35, грн. (а.с.20)

Пунктом 49 ст.4 МК України визначено поняття «пропуск товарів через митний кордон України» - це надання органом доходів і зборів відповідній особі дозволу на переміщення товарів через митний кордон України з урахуванням заявленої мети такого переміщення.

Відповідно до ст.68 МК України, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД) здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає: відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; своєчасне ознайомлення суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Згідно з ч.1 ст.69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД (ч.2 ст.69 МК України).

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТЗЕД, яка побудована на основі версії ГС 2012 року та є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19.09.2013 584-VII «Про Митний тариф України».

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТЗЕД, що побудовані на основі пояснень до ГС версії 2012 року з урахуванням пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, та затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401.

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється з урахуванням Основних правил інтерпретації класифікації товарів та характеристик товару, визначальних для його класифікації, які встановлюються за результатами вивчення технічної документації, паспортних даних на товар, товаросупровідних документів, результатів лабораторних досліджень конкретного товару, інформації про товар розміщеної у відкритому доступі мережі Інтернет.

Відповідно до положень Основних правил інтерпретації УКТЗЕД Митного тарифу України,

встановленого ЗУ «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 №584-VII, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Таким чином, зазначеними Правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Товар, щодо якого прийнято оскаржуване рішення, був класифікований позивачем у товарній позиції 8479 згідно з УКТЗЕД як прес для виготовлення плит, формування плит відбувається шляхом гарячого пресування досок чи брусків мірних розмірів.

Згідно назви товарної позиції 8479, до неї включаються машини та механічні пристрої спеціального призначення.

У примітках до цього розділу термін "машина" включає будь-які машини, обладнання, механізми, установки, апарати або пристрої, наведені у товарних позиціях групи 84 або 85.

У разі, коли машина (включаючи комбінацію машин) складається з окремих комплектувальних вузлів (незалежно від того, чи розміщені вони окремо чи з'єднані між собою трубопроводами, трансмісійними механізмами, електричними кабелями чи іншими пристроями), призначених для забезпечення одночасного виконання чітко визначених функцій, що включені до однієї з товарних позицій групи 84 або 85, таку машину потрібно класифікувати у товарній позиції, що відповідає визначеній функції.

В поясненнях до цієї товарної позиції зазначено, що до цієї товарної позиції включаються:

(С) Машини для обробки дерева або аналогічних матеріалів, наприклад: (1) Барабани для здирання кори, в яких з колод здирається кора під час тертя їх одна об одну. (2) Спеціальні преси для агломерації деревного волокна, деревної тріски, тирси або пробкового пилу. (3) Преси для зміцнення деревини. (4) Машини для просочення дерева під тиском.

Суд зазначає, що позивачем надано до суду технічну інформацію підприємства-виробника, оформлену листом від 28.11.2018 р. щодо можливості багатофункціонального використання пресу. Також зазначено, що прес не має такої функції як вигинальна або складальна.

Ввезене позивачем обладнання може бути використане для виконання двох різних функцій: шляхом гарячого пресування дошок або брусків мірних розмірів. Отже, ввезене позивачем обладнання є багатофункціональним (універсальним).

В останньому абзаці примітки VI "Багатофункціональні машини" до розділу XVI Пояснень до УКТЗЕД зазначено наступне: "Слід пам'ятати, що багатоцільові машини (наприклад, верстати, здатні обробляти метали та інші матеріали, чи діропробивні машини, так само застосовувані в паперової, текстильної, шкіряної, пластмасової та ін. галузях промисловості) повинні класифікуватися відповідно до положень Примітки 7 до групи 84".

Відповідно до примітки 7 до групи 84 Пояснень до УКТЗЕД зазначено наступне: "машина, призначена для виконання більш як однієї функції, класифікується за основною функцією так, якби вона була єдиною, для якої призначена машина".

За умови дотримання положень примітки 2 до цієї групи та примітки 3 до розділу XVI машина, основна функція якої не описана в жодній товарній позиції або в якої жодна з її функцій не є основною, класифікується у товарній позиції 8479, якщо в контексті не зазначено інше. До товарної позиції 8479 також включають машини для виготовлення канатів, тросів або кабелів (наприклад, крутильні, канатно-мотузкові або кабельні машини) з металевого дроту, текстильної пряжі або інших матеріалів чи комбінації таких матеріалів".

Під описом товарної позиції 847930, згідно Пояснень до УКТЗЕД, чітко визначено наступний товар: "преси для виробництва деревностружкових або деревно-волокнистих плит або плит з інших волокнистих матеріалів та інші машини для обробки деревини або пробки".

Тобто, вказаний опис відповідає одній з функцій, яку виконує придбане позивачем обладнання - виробництво деревностружкових або деревно-волокнистих плит.

Відповідно до правила ЗБ Основних правил інтерпретації класифікації товарів Пояснень до УКТЗЕД, встановлено наступне:

VI. Другий метод стосується тільки: багатокомпонентних товарів, складених з різних компонентів.

Він використовується лише в тому разі, якщо Правило 3 а) не прийнятно.

VII. У всіх цих випадках товари повинні класифікуватися так, начебто вони складаються лише з матеріалу чи компонента, що надає їм основної розпізнавальної ознаки в тій мірі, в якій цей критерій застосовний.

Як вбачається з матеріалів справи, основною розпізнавальною ознакою придбаного позивачем обладнання є прес для виготовлення плит, формування плит відбувається шляхом гарячого пресування дошок чи брусків мірних розмірів. Таким же чином і в цій ситуації: основний функціонал придбаного позивачем обладнання - універсальний прес гарячого пресування. Все інше - питання підбору додаткових пристроїв: насадка на прес, підбір інших допоміжних пристроїв для використання окремого функціоналу. Проте, сам по собі універсальний прес гарячого пресування як був, так і залишився пресом, а не складальним механізмом.

Ознака саме "гарячого пресування" як така відсутня в описі до товарної позиції 8465, на яку послався відповідач.

Відповідно до Правила ЗВ) :

XII. Коли товари неможливо класифікувати відповідно до Правила 3 а) чи 3 б), їх слід класифікувати в останньої за зростанням кодів товарній позиції, серед тих, які в однаковій мірі прийнятні для розгляду під час класифікації цих товарів.

В поясненнях до товарної позиції 8479 зазначається наступне: до цієї товарної позиції включаються машини, що мають спеціальні (індивідуальні) функції, які: (с) не можуть бути віднесені до жодної конкретної товарної позиції цієї групи, оскільки: (ііі) вони могли б з рівним успіхом включатися до складу двох або більше інших таких товарних позицій (машини загального призначення).

В такому випадку, згідно з правилом, придбаний позивачем товар має бути класифікований в останній за зростанням кодів товарної позиції.

Зміна коду УКТЗЕД відповідачем в такому випадку повинна бути обґрунтованою та підтверджуватись встановленими характеристиками товару, які є визначальними для класифікації товару згідно з вимогами УКТЗЕД.

З вищевикладеного вбачається, що позивач правомірно зазначив в поданій декларації код товару УКТЗЕД як №, тобто як преси.

Крім цього, суд звертає увагу на наступне.

Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів (ГС) 2012 року (Explanatory Notes to the Harmonized commodity description and coding system, Fifth Edition (2012) Wold Customs Organization) і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (Explanatory Notes to the Combined Nomenclature of the European Union, Official Journal of the European Union, С 76, Volume 583, 4 March 2015).

Пояснення до УКТЗЕД розроблені на виконання постанови КМУ України від 21.05.2012 №428 "Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов КМУ" з метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД.

Пояснення до УКТЗЕД запроваджуються в Україні як допоміжний робочий матеріал при класифікації товарів за УКТЗЕД.

Згідно документу, а саме митної декларації країни відправлення від 05.12.2017 р. №17ES2289, на який посилається позивач, з назвою - «COMUNIDAD EUROPEA», а також який наданий і відповідачам в якості доказу, при вивезені позивачем товару №3 з країни відправника вказаний товар також було класифіковано за кодом №.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідач під час винесення постанови в справі про порушення митних правил від 26.12.2018 р. за №7365/20500/18, діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачений чинним законодавством України, а тому така постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Щодо строку накладення адміністративного стягнення у справі про порушення митних правил, суд зазначає наступне.

Постановою в справі про порушення митних правил від 26.12.2018 за №7365/20500/18 визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст.485 Митного кодексу України.

Згідно вимог ст.467 МК України (у редакції 07.11.2017), передбачено, якщо справи про порушення митних правил відповідно до ст.522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені ст.469, 477 - 481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

В матеріалах справи міститься лист Державної фіскальної служби України від 25.05.2018 р. за №16014/7/99-99-19-03-01-17, яким зобов'язано відповідача Волинську митницю ДФС забезпечити проведення перевірки здійснення митного оформлення товару «Прес для виготовлення плит» в товарній підкатегорії № УКТЗЕД, про вжиті заходи та результати перевірки доповісти в термін до 04.06.2018 р. (а.с.11).

У відповідь на вказаний лист Волинська митниця ДФС листом від 01.06.2018 р. за №646/8/03-70-19-02 повідомила Державну фіскальну службу України, що за результатами перевірки виявлено факти неправильної класифікації товарів «прес для склеювання деревини», «прес для спресовування дерев'яних заготовок в щити (в довжину)», «прес для горячого пресування досок чи брусків мірних розмірів» за кодом згідно з УКТЗЕД, що призвело до недоборів митних платежів. Митне оформлення вищевказаних товарів проведено за митною декларацією від 12.12.2017 №UА205020/2017/014920 (а.с.12).

З наведеного вбачається, що відповідач провів перевірку завезеного позивачем товару №3 «Прес для виготовлення плит» за № УКТЗЕД, та виявив факти неправильної класифікації товарів, у визначений строк, тобто 01.06.2018 р.

Таким чином, суд приходить до висновку, що оскільки, після проведення перевірки відповідачем ввезеного товару №3 «Прес для виготовлення плит» за № УКТЗЕД минуло 6 місяців, у відповідача не було правових підстав розглядати справу про порушення митних правил, а у разі розгляду справи про порушення митних правил 26.12.2018 р. вона підлягала закриттю у зв'язку з пропуском строку, передбаченого ст.467 МК України.

Щодо визначення суб'єкта адміністративної відповідальності за порушення митних правил, яке передбачене у ст.485 МК України суд зазначає наступне.

Згідно п.2 ст.459 МК України, зазначено, що суб'єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Статтею 52 МК України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Згідно положень ст.485 МК України, що заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв'язку з якими було надано такі пільги, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Положення цієї норми чітко не визначає конкретну особу, яка має нести відповідальність за порушення, передбачене ст.485 МК України, але вказує на особу, яка саме заявляє в митній декларації неправдиві відомості з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру.

У митній декларації від 12.12.2017 р. №UА205020/2017/014920 у графі 14 зазначено декларант/представник ФОП ОСОБА_1 , надалі у графі 54 зазначено підпис і прізвище декларанта/представника - ОСОБА_4 .

Із змісту вказаної митної декларації не вбачається чітко - хто саме здійснює заявлення в митній декларації відомостей щодо митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України.

У відповідності до положень ст.489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов'язана з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Посадова особа органу доходів і зборів, яка здійснює провадження у справі про порушення митних правил, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю (ч.2 ст.495 МК України).

Суд вважає, що матеріалами справи не підтверджена вина позивача у порушенні митних правил та не підтверджено те, що його дії були спрямовані на внесення неправдивих відомостей до митної декларації від 12.12.2017 №UА205020/2017/014920, метою яких є неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру.

Вимогами ст.77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оскільки відповідачем не доведена правомірність свого рішення, дій чи бездіяльності при

розгляді справи відносно ОСОБА_1 про порушення митних правил, оскаржувана постанова судом визнається протиправною та з цих підстав підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст.5, 73-77, 139, 143, 244, 246, 250, 262 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги задовільнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника Волинської митниці ДФС Герман Василь Миколайовича від 26 грудня 2018 р. в справі про порушення митних правил № 7365/20500/18, про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст.485 Митного Кодексу України та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 50923 грн. 35 коп.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчисляється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач - Волинська митниця ДФС, , місцезнаходження: Волинська область, Любомльський район, с.Римачі, вул..Призалізнична, 13.

Повне рішення складене 13.05.2019 р.

Суддя -