Справа № 520/2559/19
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2019-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

06 травня 2019 р. Справа № 520/2559/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Шевченко О.В.,

при секретарі - Шаталовій Н.В.,

за участі представників:

позивача - Шохи Л.В., відповідача - ОСОБА_1 .,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали адміністративної справи №520/2559/19 за позовом ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції про визнання незаконними та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_2 , з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати наказ № 519 о/с від 30 листопада 2017 року Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про звільнення ОСОБА_2 з посади інспектора роти №5 батальйону №2 Управління патрульної поліції у місті Харкові Департаменту патрульної поліції Національної поліції та його призначення на посаду поліцейського роти № 5 батальйону № 2 Управління патрульної поліції у місті Харкові Департаменту патрульної поліції Національної поліції.

- зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції поновити з 01.12.2017 року ОСОБА_2 на посаді інспектора роти № 5 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в місті Харкові Департаменту патрульної поліції Національної поліції.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25.03.2019 року відкрито спрощене провадження по даній справі та призначено розгляд адміністративної справи у спрощеному провадженні на 16.04.2019 року.

У відзиві на позов від 18.04.2019 року (Вх. № 01-26/22877/19) представник відповідача зазначив, що позивач пропустив строк звернення до суду з даним позовом щодо скасування наказу № 519 о/с від 30.11.2017 року Департаменту патрульної поліції НПУ про звільнення позивача з посади інспектора роти №5 батальйону №2 УПП у місті Харкові ДППНП та його призначення на посаду поліцейського роти № 5 батальйону № 2 УПП у місті Харкові ДППНП, оскільки позивач власноруч подавав рапорт на переведення з посади інспектора на посаду поліцейського від 30.10.2017 року за його підписом та зазначенням посади та звання, на яких перебував на час написання вказаного рапорту - інспектор роти № 5 батальйону № 2 УПП у м. Харкові ДПП рядовий поліції. На момент звернення до суду позивач проходить службу на посаді поліцейського роти № 4 батальйону № 2 УПП у місті Харкові Департаменту патрульної поліції Національної поліції, та 30.01.2018 року він отримував посвідчення, що підтверджує його власний підпис та в якому зазначалося, яку саме посаду він обіймає, звання капрал поліції.

У наданих в судовому засіданні письмових поясненнях представник позивача заперечував проти пропуску строку звернення до суду з даним позовом зазначивши, що ОСОБА_2 не був вручений ні наказ про звільнення його з посади інспектора патрульної поліції, ні йому не була видана його трудова книжка, тоді як згідно ч.1 ст. 233 КЗпП, працівник звертається до суду із заявою щодо вирішення трудового спору (звільнення з посади) в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видач трудової книжки. Отже, встановлений ч.1 ст. 233 КЗпП та ч. 5 ст. 123 КАС України місячний строк звернення до суду на оскарження наказу про його звільнення з посади інспектора патрульної поліції ще наступив, відтак позивач не пропустив строк звернення до суду.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до суду з даним позовом, з огляду на наступне.

Предметом позову даної справи є скасування наказу № 519 о/с від 30.11.2017 року ДПП НП України про звільнення ОСОБА_2 з посади інспектора роти №5 батальйону №2 УПП у м. Харкові ДПП НП та його призначення на посаду поліцейського роти № 5 батальйону № 2 УПП у м. Харкові ДПП НП, а також поновлення ОСОБА_2 на посаді інспектора роти № 5 батальйону № 2 УПП в м. Харкові ДПП НП.

Згідно п.17 ч. ст. 4 КАС України, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.3 ст. 122 КАС України).

Таким чином, чинне законодавство обмежує право позивача на звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, визначено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків пов`язане з необхідністю досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Враховуючи предмет спору (оскарження наказу про звільнення з публічної служби), в даному випадку мають застосовуються приписи ч.5 ст. 122 КАС України, тобто місячний строк для звернення до суду, який обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд вважає, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даним позовом, з огляду на наступне.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 року у справі «Мушта проти України» зазначено: право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Отже, дотримання строку звернення з позовом, є однією з умов реалізації права на подання позову у публічно-правових відносинах.

Матеріалами справи підтверджено, що наказом Департаменту патрульної поліції НП № 85 о/с від 10.03.2017 року ОСОБА_2 , за результатами проведеного конкурсу призначено на посаду інспектора роти № 5 батальйону № 2 УПП в м. Харкові та присвоєно спеціальне звання "рядовий поліції".

На виконання наказу НПУ № 1074 від 13.10.2017 року «Про організаційно-штатні зміни в Департаменті патрульної поліції Національної поліції України», наказом ДПП від 30.11.2017 року № 519 о/с з 01.12.2017 року ОСОБА_2 звільнений з посади інспектора роти № 5 батальйону № 2 УПП у м. Харкові ДПП та призначений на посаду поліцейського роти № 5 батальйону № 2 того ж УПП. Підставою такого призначення був власноруч написаний позивачем рапорт від 31.10.2017 року за його підписом. Наказом ДДПП від 29.12.2017 року № 589 о/с ОСОБА_2 , поліцейському роти № 5 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП було присвоєно спеціальне звання «капрал поліції». Відповідно до журналу видачі службових посвідчень 30.01.2018 року ОСОБА_2 отримав службове посвідчення 010105, в якому зазначено його посаду "поліцейський роти №5 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП" зі званням капрала поліції, про що в журналі мається його підпис. Наказом Департаменту патрульної поліції від 13.07.2018 року № 680 о/с, на підставі наказу Національної поліції України від 14.05.2018 року № 470 капрала поліції ОСОБА_2 призначено на посаду поліцейського роти № 5 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП, звільнивши з посади поліцейського роти № 5 батальйону № 2 того ж УПП. Підставою такого звільнення також був власноруч написаний рапорт позивача від 24.05.2018 року.

Крім того, наказом Департаменту патрульної поліції від 29.12.2018 року № 1256 о/с ОСОБА_2 , поліцейському роти № 5 батальйону № 2 управління патрульної поліції в Харківській області ДПП присвоєно спеціальне звання «сержант поліції».

Наказом МВС України від 26.04.2017 року № 347 «Про порядок оформлення, виготовлення, обліку, видачі, знищення службових посвідчень НПУ» передбачено, що у правій інформаційній половині документа (посвідчення) текстом чорного кольору викладаються відомості про наявне спеціальне звання поліції або ранг державного службовця, прізвище, ім`я, по батькові та посаду, які обіймає.

Так, пунктом 4 розділу III вказаного наказу МВС України від 26.04.2017 року № 347 передбачено, що для виготовлення та отримання службового посвідчення особи прибувають у встановлені терміни що кабінету-студії з довідкою для виготовлення посвідчення Національної поліції України, в якій визначені підстави для його видачі. Зазначена довідка видається підрозділами кадрового забезпечення уповноважених органів за місцем проходження служби (роботи) особи.

Згідно з п. 7 розділу III наказу МВС України від 26.04.2017 року № 347, обмін та повторна видача посвідчень здійснюється в разі закінчення терміну його дії, переведення особи до іншого органу (підрозділу) поліції, установи, що належить до сфери управління Національної поліції України, її переміщення на іншу посаду, присвоєння чергового спеціального звання, зміни прізвища (імені чи по батькові), втрати або механічного пошкодження, яке призвело до порушення цілісності службового посвідчення або унаслідок якого неможливо ідентифікувати дані про особу.

У відзиві на позов, обґрунтовуючи доводи щодо порушення позивачем строку звернення до суду представник відповідача зазначив, що у зв`язку із тим, що наказом ДПП від 29.12.2018 року № 1256 о/с ОСОБА_2 присвоєно звання «сержант поліції», станом на момент розгляду справи позивач має службове посвідчення серії НОМЕР_1 , видане 14.02.2019 року з зазначенням його посади поліцейського та званням сержанта поліції.

Відповідно до ч. 3 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейський зобов`язаний: звертаючись до особи, або у разі звернення особи до нього, поліцейський зобов`язаний назвати своє прізвище, посаду, спеціальне звання та пред`явити на її вимогу службову посвідчення, надавши можливість ознайомитися з викладеною, в ньому інформацією, не випускаючи його з рук.

Суд зауважує, що співробітники патрульної поліції під час здійснення ними своїх службових обов`язків уповноважені складати адміністративні матеріали, передбачені відповідними статтями Кодексу України про адміністративні правопорушення - протоколи та постанови, в яких обов`язково зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я та по-батькові поліцейського, який складає відповідний матеріал.

Тобто, про своє призначення з 01.12.2017 року на посаду поліцейського роти № 5 батальйону № 2 управління патрульної поліції у місті Харкові Департаменту патрульної поліції Національної поліції (підстава: рапорт Луніна А.О. від 31.10.2017 року) та звільнення його з посади інспектора роти № 5 батальйону № 2 УПП у м. Харкові ДПП (наказ ДПП від 30.11.2017 року № 519 о/с з 01.12.2017 року) позивачу було відомо ще з грудня 2017 року, коли він почав виконувати відповідні обов`язки за посадою.

Тоді як з даним позовом позивач звернувся до суду лише 18.03.2019 року, тобто з пропущенням встановленого законодавством місячного строку звернення до суду у справах щодо звільнення з публічної служби.

Наведені позивачем мотиви щодо його призначення поліцейським на посаду відповідно до ст. 58 Закону України «Про поліцію» безстроково не є причинами, які перешкоджали позивачу звернутись до суду та які можна вважати поважними причинами пропуску строку звернення з даним позовом.

Посилання позивача на те, що строк звернення до суду розпочинається виключно з моменту ознайомлення зі спірним наказом, який позивачем досі не було отримано, суд також не приймає до уваги з огляду на те, що таке посилання свідчить про формальне тлумачення приписів чинного законодавства для продовження строку звернення до суду, протягом якого наказ № 519 о/с від 30.11.2017 року ДПП НП України про звільнення позивача з посади може бути спірним.

В судовому засіданні представником позивача не надано доказів звернення ОСОБА_2 до ДПП НП з письмовими заявами для отримання спірного наказу.

Отже, судом поважних причин пропуску строку звернення до суду зданим позовом не встановлено, представником позивача та самим позивачем також не зазначено.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи вищенаведене, адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до суду з даним позовом.

Суд зазначає, що відповідно до ч.4 ст. 240 КАС України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Відповідно до ч.3 ст. 240 КАС України, про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

Керуючись положеннями ст. ст. 123, 240, 241-243, 248, 256, 294, 295, п.п.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 адреса: АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції (, адреса: 03048, м. Київ, вул. Ф. Ернста, 3) про визнання незаконними та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Повний текст ухвали складено 11 травня 2019 року.

Суддя О.В.Шевченко