Справа № 420/1410/19
Суддя: Танцюра К.О.
Дата ухвалення: 2019-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1410/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2019 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Танцюри К.О.,

за участю секретаря Музика І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Одесі справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАКАС" до Одеської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправними та скасування рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛАКАС" звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Одеської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправними та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Одеської митниці Державної фіскальної служби №UA500010/2019/00055 від 07.02.2019р. та рішення Одеської митниці Державної фіскальної служби про коригування митної вартості №UA500010/2019/000009/2 від 07.02.2019р.

Ухвалою суду від 11.03.2019р. відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В обґрунтування позовних вимог позивач у позовній заяві зазначив, що 25.01.2019р. ТОВ «ЛАКАС» до Одеської митниці ДФС було подано в митному режимі імпорт митну декларацію UA500010.2019.001637.004 з метою митного оформлення товарів: меблів для сидіння, які обертаються з регульованою висотою, не перетворюються на ліжка загально - цивільного, не військового призначення. Разом із митною декларацією було подано документи, що підтверджують митну вартість товарів і обраний метод її визначення, зокрема, зовнішньоекономічний контракт № 01.LOY.2018 від 15.08.2018 р., специфікація № 1 від 16.08.2018 р. до контракту № 01.LOY.2018 від 15.08.2018 р.; інвойс №ОТ20180812 від 12.08.2018р.; банківський платіжний документ №319597365 від 04.09.2018р.; коносамент №MRFB 18120733; висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 21.06.2018р.; пакувальний лист від 07.12.2018р.; сертифікат походження лист ТОВ «КТЛ Україна» від 18.01.2019р. № 18/01/19-08. Представник позивача зазначив, що на виконання повідомлення Одеської митниці ДФС ТОВ «ЛАКАС» також було надано додаткові документи що підтверджують митну вартість товарів, однак відповідачем прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Одеської митниці Державної фіскальної служби №UA500010/2019/00055 від 07.02.2019р. та рішення Одеської митниці Державної фіскальної служби про коригування митної вартості №UA500010/2019/000009/2 від 07.02.2019р. ТОВ «ЛАКАС» вважає, що вказані рішення є безпідставними та підлягають скасуванню, посилаючись на те, що у специфікації №1 до контракту сторони "погодили ціну на ввезені товари-242 345, 00 юанів КНР і що зазначена вартість товару також міститься у інвойсі, пакувальному листі та відповідає прайс - листу продавця та як вбачається з банківського платіжного документу №319597365 від 04.09.2018р., банківських виписок позивача, товариство здійснило попередню оплату на користь продавця у розмірі 66317,00 юанів КНР, що повністю відповідає умовам укладеного контракту. При цьому, щодо не зазначення в інвойсі номеру контракту, позивач зазначив, що наявність або відсутність номеру контракту у інвойсі не є ціноутворюючим фактором та не впливає саме на числове значення складових митної вартості товарів, а номер зазначеного інвойсу міститься у інших документах поданих до митного оформлення, а саме: пакувальному листі, який в свою чергу містить номери контейнерів, в яких здійснювалось перевезення товарів, сертифікаті, експортній декларації в графі угода/договір. Також, представник позивача зазначив, що позивачем були надані усі докази, що підтверджують витрати на транспортування та як вбачається з висновку експерта №ГО - 188 від 31.01.2019р. при визначенні ринкової вартості майна враховувалась інформація про вартість товарів аналогічного асортименту (порівняльний метод), а не тільки цінова політика фірми виробника. Водночас, на думку представника позивача, зазначення в експортній декларації замість номеру контракту, номеру інфойсу не є підставою для коригування митної вартості товару. У зв`язку викладеним, позивач вважає, що відповідач не навів доказів того, що документи подані позивачем с недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, невідповідності обраного ним методу визначення митної вартості товарів.

Представник позивача у судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила суд відмовити у їх задоволенні у повному обсязі.

05.04.2019р. до суду від Одеської митниці ДФС надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач зазначив, що під час митного контролю товарів за митною декларацією (МД) №UА500010/2019/001637 від 25.01.2019р. програмним комплексом автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (АСАУР) сформовані форми контролю, які у зв`язку з здійсненням митницею перевірки правильності визначення митної вартості із зверненням уваги на митну вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів; проведення перевірки відомостей, що містяться в документах, які підтверджують митну вартість товарів; здійснення запиту додаткових документів; а у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 Митного кодексу України - прийняття рішення про коригування митної вартості. Також, під час здійснення Одеською митницею ДФС контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митною декларацією (МД) № UА 500010/2019/001637 від 25.01.2019р. було встановлено, що у поданих документах містяться розбіжності, а також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідач зазначив, що було встановлено такі розбіжності, як: 1) відповідно до специфікації №1 від 16.08.2018р. до зовнішньоекономічного договору (контракту) оплата за товар здійснюється у вигляді передоплати в розмірі 30%; проте, згідно наданого до митного оформлення банківського платіжного документа передоплата за товар здійснена в розмірі 66 317 юанів, що не дорівнює 30%; 2) наданий до митного оформлення рахунок-фактура (інвойс) від 15.08.2018р. №ОТ20180812 не містить посилання на зовнішньоекономічний договір (контракт), відповідно до якого здійснюється поставка товару; 3) уповноваженою особою декларанта до митного оформлення було надано лише довідку ТОВ "КТЛ Україна" від 18.01.2019р. № 18/01/19-08, та не було у повному обсязі надано документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, що зумовило неповноту відомостей про митну вартість товарів, та виключало можливість перевірки органом доходів і зборів числового значення заявленої митної вартості у відповідності до умов частини 1 статі 54 Митного кодексу України. Відповідач зазначив, що на вимогу органу доходів і зборів декларантом 03.02.2019р. надіслано банківський платіжний документ №319597365 від 04.09.2018р., виписку з бухгалтерської документації №1 від 03.09.2018р.; рахунок на оплату № 19010187 від 18.01.2019р., бухгалтерську виписку б/н від 30.01.2019р., прайс-лист б/н від 06.08.2018р.; проформу-інвойс №ОТ20180812 від 12.08.2018р.; специфікацію №1 до контракту № 01.LOY.2018 від 15.08.2018р., додаткову угоду №1 до контракту № 01.LOY.2018 від 15.08.2018р., висновок експерта № ГО-188 від 31.01.2019р., договір №061218 від 06.12.2018р.; переклад митної декларації країни відправлення та лист ТОВ "ЛАКАС" № 4 від 07.02.2019р. Разом з тим, як зазначив відповідач, під час розгляду додатково поданих позивачем документів, митницею встановлено, що надані позивачем додаткові документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Так, відповідачем було встановлено такі розбіжності:1) відповідно до перекладу митної декларації країни відправлення в графі «Угода, договір» зазначений документ, відмінний від наданого до митного оформлення; 2) висновок про вартісні характеристики товарів складено на основі наданих до митного товаросупровідних документів, тобто експерт посилається виключно на цінову політику фірми виробника товару, орієнтовану на TOB "ЛАКАС", а не на кон`юнктуру ринку в цілому, тобто наданий висновок не відповідає положенням пунктів 52, 53 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440; 3) проформа-інвойс від 12.08.2018 №ОТ20180812 не містить посилання на контракт. У зв`язку з викладеним, відповідач, посилаючись на правомірність прийняття оскаржених рішень, просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Заслухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування ,їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.49 Митного кодексуУкраїни митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч.1 ст.54 МКУ визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Згідно із ч.2 ст.53 МКУ передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

При цьому, ч.3 ст.52 МКУ встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);4) виписку з бухгалтерської документації;5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;7) копію митної декларації країни відправлення;8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Судом встановлено, що 15.08.2018р. між ТОВ«ЛАКАС» та фірмою ANJI OUCHUANG FURNITURE CO., LTD. було укладено контракт №01.LOY.2018, згідно п.1.1. якого продавець зобов`язується передати у власність покупця, а покупець прийняти та оплатити товар в кількості та асортименті згідно з підписаними сторонами специфікаціями, які є невід`ємною частиною цього контракту (а.с.110-117).

Пунктами 1.2, 2.2, 4.1, 4.2 контракту від 15.08.2018р. визначено, що ціна товару встановлюється у юанях КНР і зазначається у специфікації і експортному рахунку(інвойсі) на кожну поставку. Вартість упаковки с нанесеним маркуванням покупця включена у ціну. Умови оплати кожної партії товару, оговарюються у специфікаціях. Оплата здійснюється згідно умов, зазначених і підписаних сторонами у відповідних специфікаціях Покупець здійснює оплату на підставі наданих продавцем правильно оформлених наступних документів в електронному та/або факсимільному варіанті: -пакувальний лист-1 копія; -комерційний інвойс-1 копія; копія оригінального коносаменту-1 копія; при необхідності інші види експортних або товаросупровідних документів на вимогу покупця і узгоджені продавцем. За обопільною згодою сторін умови оплати за товари можуть бути змінені, що відображається у відповідній специфікації на поставку товару.

25.01.2019р. ТОВ "ЛАКАС" було подано до Одеської митниці ДФС митну декларацію №UА5000110/2019/001637 на оформлення випуску товару (а.с.99-101).

Відповідно до митної декларації №UА5000110/2019/001637 від 25.01.2019р. зазначено товар, який підлягає митному оформленню-меблі для сидіння, які обертаються, з регульованою висотою, не перетворюються на ліжка, загально-цивільного, не військового призначення: крісло Аеро (сітка, 2 клас газліфт, 320мм, хром.база)-ОТ-8005В Чорний 46; крісло Аеро (сітка, 2 клас газліфт, 320мм хром.база)-ОТ-8005G сірий 44; крісло Аеро (шкірзамміник, 2 класс газл. Іфт, 320 мм хром база) - ОТ -8001 Чорний.

Для підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товару ТОВ "ЛАКАС" було надано до Одеської митниці ДФС: зовнішньоекономічний контракт № 01.LOY.2018 від 15.08.2018 р.(а.с.110-117), специфікація № 1 від 16.08.2018 р. до контракту № 01.LOY.2018 від 15.08.2018 р.(а.с.108-109); інвойс №ОТ20180812 від 12.08.2018р. (а.с.103); банківський платіжний документ №319597365 від 04.09.2018р. (а.с.106); коносамент №MRFB 18120733 (а.с.104); висновок державної санітарно - епідеміологічної експертизи від 21.06.2018р.; пакувальний лист від 07.12.2018р. (а.с.102); сертифікат походження (а.с.105); лист ТОВ «КТЛ Україна» від 18.01.2019 р. № 18/01/19-08 (а.с.107).

07.02.2019р. Одеською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA500010/2019/000009/2 (123-124).

Відповідно до п.33 вказаного рішення від 07.02.2019р., рішення про коригування митної вартості товарів за МД №UА5000110/2019/001637 прийнято у зв`язку з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, а саме: 1) відповідно до специфікації № 1 від 16.08.2018р. до зовнішньоекономічного договору (контракту) оплата за товар здійснюється у вигляді передплати у розмірі 30%. Проте, згідно наданого до митного оформлення банківського платіжного документа передплата за товар здійснена в розмірі 66 317 юань, що не дорівнює 30%; 2) наданий до митного оформлення рахунок-фактура (інвойс) від 15.08.2018р. № ОТ20180812 не містить посилання на зовнішньоекономічний договір (контракт), відповідно до якого здійснюється поставка товару; 3) Відповідно до розділу III Правил затверджених наказом Міністерства фінансів України 24.05.2012р. №599 для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 Кодексу подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно- експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту. Якщо відсутні будь-які відомості про фактичні витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, для розрахунку зазначених витрат використовуються тарифи, які застосовуються перевізниками для відповідного виду транспорту, що діяли на дату транспортування товару. Проте, декларантом надано довідку ТОВ "КТЛ Україна" від 18.01.2019р. № 18/01/19-08 ООО.

Органом доходів і зборів було зобов`язано (за наявності) протягом 10 календарних днів надати додаткові документи. У відповідності до ч.6 ст.53 МКУ декларанта було повідомлено про можливість за власним бажанням подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

На вимогу органу доходів і зборів декларантом 03.02.2019р. надіслано банківський платіжний документ №319597365 від 04.09.2018р., виписка з бухгалтерської документації №1 від 03.09.2018р., рахунок на оплату №19010137 від 18.01.2019р., бухгалтерська виписка №б/н від 30.01.2019р., прайс лист №б/н від 06.08.2018р., проформа інвойс №ОТ20180812 від 12.08.2018р., специфікація №1 до контракту №01.LOY.2018 від 15.08.2018р., додаткова угода №1 до контракту №01.LOY.2018р. від 15.08.2018р., висновок експерта №ГО-188 від 31.01.2019р., договір №061218 від 06.12.2018р., переклад митної декларації країни відправлення та лист ТОВ «ЛАКАС» №4 від 07.02.2019р.

Як вбачається з п.33. вказаного рішення від 07.02.2019р. №UA500010/2019/000009/2 (123-124) Одеською митницею ДФС, розглянувши у тому числі і додатково надані декларантом документи, проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС ДФС і встановлено, що рівень митної вартості по товару 1 «меблі для сидіння» є більшим і становить 26,5 CNY (у перерахунку 4,02 дол. США) кг нетто (МД від 26.01.2019р. №UA209140/2019/106195), ніж заявлено декларантом 22,37 CNY (у перерахунку 3,29 дол. США)кг. нетто, по товару 2 «частини до меблів» є більшим становить 26,5 CNY (у перерахунку 4,02 дол. США) кг. нетто (МД від 11.01.2019р. № МД 204010/18/26693) ніж заявлено декларантом 19,89 CNY (у перерахунку 2,93 дол. США) кг. нетто.

Згідно з п.1 ч.4 ст.54 МКУ орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 53 МК у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

У частині другій цієї статті наведений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Частиною третьою статті 53 МК встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Відповідно до частини першої статті 54 МК контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Аналіз норм ст.53 та 54 МКУ дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна позиція викладена у рішенні Верховного Суду України №814/283/14 від 30.06.2015р.

Як вбачається з оскаржуваного рішення Одеської митниці державної фіскальної служби про коригування митної вартості товарів від 07.02.2019р. прийнято у зв`язку з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, а саме: 1) відповідно до специфікації № 1 від 16.08.2018р. до зовнішньоекономічного договору (контракту) оплата за товар здійснюється у вигляді передплати в розмірі 30%. Проте, згідно наданого до митного оформлення банківського платіжного документа передплата за товар здійснена в розмірі 66 317 юань, що не дорівнює 30%; 2) наданий до митного оформлення рахунок-фактура (інвойс) від 15.08.2018р. № ОТ20180812 не містить посилання на зовнішньоекономічний договір (контракт), відповідно до якого здійснюється поставка товару; 3) Відповідно до розділу III Правил, затверджених наказом Міністерства фінансів України 24.05.2012р. №599 для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 Кодексу подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно- експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту. Якщо відсутні будь-які відомості про фактичні витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, для розрахунку зазначених витрат використовуються тарифи, які застосовуються перевізниками для відповідного виду транспорту, що діяли на дату транспортування товару. Проте, декларантом надано довідку ТОВ "КТЛ Україна" від 18.01.2019 № 18/01/19-08 ООО.

Так, як вбачається з специфікації №1 від 16.08.2018р. до контракту №01.LOY.2018р. загальна вартість товару, що поставляється згідно специфікації 242 345 юанів КНР, 30% від якої складає 72703,5 юанів КНР. При цьому, разом із митною декларацією №UА5000110/2019/001637 декларантом надано банківський платіжний документ №319597365 від 04.09.2018р. у сумі 66317,00юанів КНР (а.с.106).

Щодо посилання відповідача на те, що рахунок-фактура (інвойс) від 15.08.2018р. №ОТ20180812 не містить посилання на зовнішньоекономічний договір (контракт), відповідно до якого здійснюється поставка товару, судом встановлено наступне.

Інвойс - документ, що надається продавцем покупцеві та містить перелік товарів, їх кількість і ціну, за якою вони поставлені покупцеві, формальні особливості товару (колір, вага ті інші), умови поставки і відомості про відправника та одержувача. Виписка інвойсу свідчить про те, що (крім випадків, коли постачання здійснюється по передоплаті) у покупця з`являється обов`язок оплати товару відповідно до зазначених умовами, а також про те, що товар відвантажено відповідно до умов поставки.

Затвердженої форми інвойсу та вимог щодо його заповнення діючим законодавством не передбачено, але зазвичай, інвойс має містити такі дані: номер інвойсу, дату складання, найменування та реквізити продавця і покупця, платіжні реквізити, реквізити зовнішньоекономічної угоди, відповідно до якої здійснюється поставка, умови поставки згідно Інкотермс, умови оплати, найменування товарів, їх ціну, загальну вартість рахунку, валюту, ставки та розмір податку, місце завантаження.

Таким чином, відсутність в інвойсі посилання на зовнішньоекономічний договір (контракт) фактично унеможливлює встановлення договору за яким взагалі здійснюється відповідна поставка товару.

Відповідно до розділу ІІІ (графа20) Правил заповнення декларації митної вартості, затверджених наказом Міністерства фінансів України 24.05.2015р. №599 для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 Кодексу подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати:рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів;банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.

Як вбачається з листа ТОВ «КТЛ УКРАЇНА», вартість транспортування товару, зазначеного в контейнерах №ООCU7329534, OOCU6497235 по маршруту: SHANGHAI (China)-Одеса (Україна) згідно коносаменту №MRFB 18120733 складає 83259,79грн.(а.с.107)

При цьому, відповідні документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, ТОВ «ЛАКАС» не надано.

Вказане свідчить, що згідно ч.3 ст.53 Митного кодексу України у митного органу були правові підстави для витребовування додаткових документів, оскільки подані документи містили розбіжності.

Крім того, додатково надані документи також містили неточності та розбіжності:

- у графі "Угода, договір" перекладу митної декларації країни відправлення №04138842 від 08.12.2018р. зазначений номер зовнішньоекономічного договору OT20180812, замість наданого декларантом з митною декларацією (МД) №UA500010/2019/001637 зовнішньоекономічного договору (контракт) від 15.08.2018р. №01.LOY.2018р. (а.с.40);

- висновок експерта №ГО-188 від 31.01.2019р. про вартісні характеристики товарів складено на основі наданих до митного товаросупровідних документів, а не на кон`юнктуру ринку в цілому.

У зв`язку з викладеним та враховуючи те, що у документах, наданих позивачем до Одеської митниці ДФС разом з митною декларацією та додатково наданих документах містились розбіжності, суд вважає обґрунтованим прийняття рішення про коригування митної вартості товарів та відмови органу доходів і зборів у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

Відповідно до ст.57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу. У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

З огляду на викладене та встановлені судом обставини, суд дійшов висновку, що відповідач приймаючи спірне рішення запропонував декларанту надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів, провів консультацію, а тому з урахуванням ненадання декларантом усіх необхідних та належних для підтвердження митної вартості додаткових документів, прийняв обґрунтоване рішення про визначення митної вартості за резервним методом, при цьому зазначивши у рішенні послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які обґрунтовано не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

При цьому, посилання в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару, на МД від 26.01.2019р. № UA209140/2019/106195 у якій митна вартість по товару 1 «меблі для сидіння» є більшим і становить 26,5 CNY (у перерахунку 4,02 дол. США) кг нетто, ніж заявлено декларантом 22,37 CNY (у перерахунку 3,29 дол. США) кг. нетто, підтверджено наданою до суду декларацією (а.с.168-175).

За таких обставин, суд вважає, що, оскаржені ТОВ "ЛАКАС" картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Одеської митниці Державної фіскальної служби №UA500010/2019/00055 від 07.02.2019р. та рішення Одеської митниці Державної фіскальної служби про коригування митної вартості №UA500010/2019/000009/2 від 07.02.2019р. є правомірними та скасуванню не підлягають.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАКАС" задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАКАС" - відмовити.

Рішення набирає законної сили згідно ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295 та п. 15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 13.05.2019р.

Суддя К.О. Танцюра

.