Справа № 802/849/17-а
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2019-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

03 травня 2019 р. Справа № 802/849/17-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Воробйової Інни Анатоліївни,

за участю:

секретаря судового засідання: Гродської В.О.

позивача: ОСОБА_1

представника позивача: ОСОБА_2

представників відповідача: Пенської О.Ю ., Тимошевської Ю.Й., Півкозак Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом: фізичної особи - підприємця - ОСОБА_1

до: Головного управління ДФС у Вінницькій області

про: визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом звернулась фізична особа - підприємець ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 , позивач) до Головного управління ДФС у Вінницькій області (далі - ГУ ДФС у Вінницькій області, контролюючий орган, відповідач), яким просив:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 13 травня 2017 року за платежем мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності на загальну суму 843864 грн. 60 коп., з них сума основного платежу становить 675091, 68 грн., сума штрафних санкцій становить 168772, 92 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 13 травня 2017 року за платежем податок на додану вартість з ввезених на територію України товарів на загальну суму 202527 грн. 51 коп., з них сума основного платежу становить 135 018, 34 грн., сума штрафних санкцій становить 67 509, 17 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що контролюючим органом здійснено перевірку, за наслідком якої складено акт № 167/13/2827/606850 від 03 квітня 2017 року, в якому зафіксовано виявлене порушення п. 3 ст. 43, п. 2 ст. 48 Митного кодексу України та в подальшому прийнято податкові повідомлення-рішення, якими донараховано ввізне мито в сумі 675091 грн. 68 коп. та податок на додану вартість в сумі 135018 грн. 34 коп.

Підставою для здійснення нарахування податкових зобов`язань стала інформація про те, що згідно відповіді уповноважених органів Китаю від 24.03.2016 р. сертифікат походження від 30.06.2015 р. є фальсифікованим, а тому відсутні підстави для застосування пільгової ставки при розмитнені товару.

Позивач з такими висновками контролюючого органу не погоджується вказуючи, що придбання товару здійснювалось відповідно до умов контракту. При цьому, при розмитнені даного товару дотримано вимоги чинного законодавства та надано всі необхідні документи для розмитнення, в тому числі сертифікат якості.

На думку позивача, переклад листа КНР (уповноважених органів Китаю) не є офіційним, в зв`язку з чим не може бути належним доказом наявності х порушень.

Відтак, оскаржувані рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 09 червня 2017 року відкрито провадження, закінчено підготовче провадження і адміністративна справа призначена до розгляду на 19.06.2017 р.

19.06.2017 р. надійшли заперечення (вх. №13313 від 19.06.2017 р.), в яких відповідач просив відмовити в задоволенні позову і вказав, що відповідний запит із метою підтвердження справжності сертифікату направлявся до КНР та за наслідком його розгляду отримано інформацію щодо фальсифікації сертифікату. А тому відсутні підстави для застосування пільгового відсотку при розмитнені товару, у зв`язку з чим і донараховано мито та, відповідно, ПДВ.

19.06.2017 р. оголошено перерву в судовому засіданні до 21.06.2017 р.

21.06.2017 р. судом прийнято постанову, якою позов задоволено в повному обсязі.

Не погоджуючись із даним рішенням суду, відповідачем подано апеляційну скаргу , за наслідком розгляду якої Вінницьким апеляційним адміністративним судом прийнято рішення від 21.09.2017 р. про залишення її без задоволення, а постанови ВОАС від 21.06.2017 р. - без змін.

В подальшому, дані рішення оскаржені до суду касаційної інстанції, за наслідком розгляду яких ВС прийнято постанову від 27.11.2018 р., якою касаційну скаргу задоволено частково, скасовано постанову ВОАС від 21.06.2017 р. та ухвалу ВААС від 21.09.2017 р., а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції. Верховний Суд вказав, що обставини справи встановлені не повно, що і потягло за собою прийняття судових рішень, які не відповідають вимогам щодо законності та обґрунтованості судового рішення. При новому розгляді справи слід врахувати, що суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у сукупності.

11.01.2019 р. ухвалою суду прийнято справу до провадження суддею Воробйовою І.А., визначено, що розгляд справи буде здійснюватись в порядку загального провадження та призначено підготовче засідання на 13.02.2019 р.

06.02.2019 р. надійшов відзив, зміст якого аналогічний змісту заперечень поданих раніше.

Ухвалами від 13.02.2019 р. відкладено підготовче засідання на 11.03.2019 р. та витребувано додаткові докази.

Ухвалами суду від 11.03.2019 р. витребувано додаткові докази, продовжено строк підготовчого засідання на 30 днів та оголошено перерву в судовому засіданні до 11.04.2019 р.

11.04.19 р. відкладено підготовче засідання через неявку сторін.

26.04.2019 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду на 03.05.2019 р.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав повністю та, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві, просив суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представники відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнали та просили відмовити в задоволенні позову.

Дослідивши докази, заслухавши думку учасників справи, суд встановив наступне.

На підставі п. 72.2 ст. 77 Податкового кодексу України, відповідно до наказу на проведення перевірки № 219 від 23 лютого 2017 року та направлення № 342 від 01 березня 2017 року, виданих ГУ ДФС у Вінницькій області, головним державним інспектором відділу класифікації товарів митно-тарифного регулювання УАМП Вінницької митниці ДФС та головним державним ревізором-інспектором відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів фізичних осіб Вінницької ОДПІ ГУДФС у Вінницькій області проведена планова документальна виїзна перевірка нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2014 р. по 31.12.2016 р. та дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства ОСОБА_1 за період з 01 січня 2015 року по 31 грудня 2016 року.

За результатами перевірки складено акт № 167/13/2827/60/6850 від 03 квітня 2017 року, висновками якого встановлено порушення п. 3 ст. 43, п. 2 ст. 48 Митного кодексу України, внаслідок чого донараховане ввізне мито в сумі 675091 грн. 68 коп. та п. 190.1 ст. 190 Податкового кодексу України, внаслідок чого донараховано податок на додану вартість в сумі 135018 грн. 34 коп.

Так, як зазначено у акті перевірки, за МД від 12.08.15 р. № 401090002/2015/016466 проведено митне оформлення товарів ввезених ФОП ОСОБА_1 на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту від 23.12.2014 р. № 766-2014U укладеного з "Oingdao Aisenlin Industry and Trade Co...Ltd." (Китай), відповідно до міжнародної автомобільної накладної (CMR) від 11.08.2015 р. №1078, інвойса від 7.05.2015 № QD 20150507, зокрема:

- рукавички промислові, трикотажні, покритті латексом, торгівельної марки "Aisenlin":WN-1002, трикотажні рукавички, матеріал поліестер білого кольору модель 13G, покриті синтетичним латексом сірого кольору - 2100 пар; WN-1005, трикотажні рукавички, матеріал поліестер червоного кольору, модель 13G,, покриті синтетичним латексом чорного кольору-18000 пар; WN-1007, трикотажні рукавички, матеріал бавовна білого кольору, модель Jersey, покриті синтетичним латексом синього кольору -8280 пар; WN-1008-1, трикотажні рукавички, матеріал бавовна білого кольору, модель Jersey, покриті синтетичним латексом синього кольору - 4680 пар; WN-1010, трикотажні рукавички матеріал бавовна білого кольору покриті синтетичним латексом жовтого кольору - 24000 пар; WN-1002, трикотажні рукавички, матеріал поліестер жовтого кольору, модель 13G, покриті синтетичним латексом чорного кольору - 12000 пар; WL -1008, трикотажні рукавички, матеріал полікотон жовтого кольору, модель 10 G, покриті синтетичним латексом чорного кольору-12000 пар; WL - 1015, трикотажні рукавички, матеріал бавовна сірого кольору, модель 10 G, посилені двошарові, покриті латексом синього кольору - 12000 пар; WL - 1022, трикотажні рукавички, матеріал поліестер червоного кольору, модель 13G, покриті синтетичні спіненим латексом синього кольору - 12000 пар; WL - 1024,трикотажні рукавички матеріал бавовна білого кольору, модель 10 G, посилені, двошарові, покриті латексом червоного кольору -12000 пар; WL - 1018, трикотажні рукавички матеріал поліестер червоного кольору, модель 13G, покриті спіненим латексом чорного кольору - 12000 грн. пар; WL-1020, трикотажні рукавички, матеріал поліестер жовтого кольору, модель 13G, покриті спіненим латексом червоного кольору -6000 пар; WL-1021, трикотажні рукавички, матеріал поліестер сірого кольору, модель 13G, покриті спіненим латексом синього кольору - 6000 пар; WL-1055, трикотажні рукавички, матеріал поліестер сірого кольору, модель 10 G, покриті спіненим латексом синього кольору - 9000 пар; WS-1001, трикотажні рукавички, матеріал полікатон синього кольору, модель 10 G, покриті латексом червоного кольору - 31200 пар; WV -1003, трикотажні рукавички матеріал бавовна білого кольору, модель Anti Oil, покриті синтетичним латексом червоного кольору -20160 пар;WV - 1005, трикотажні рукавички матеріал бавовна білого кольору, покриті синтетичним латексом червоного кольору -18000 пар; Використовуються для захисту агресивних хімічних, механічних пошкоджень. Всього 238320 пар. Країна виробник Китай (СN) Торгівельна марка "Aisenlin", виробник "Oingdao Aisenlin Industry and Trade Co...Ltd." Китай. Код згідно з УКТЗЕД , митна вартість -1892930,43 грн. Пільгова ставка ввізного мита 5%. Сплачено митних платежів -605737,73 грн., у тому числі ввізне мито 94646,52 грн. додатковий імпортний збір - 94646,52 грн., податок на додану вартість - 416444,69 грн.

- рукавички промислові, трикотажні, покриті полімерним матеріалом, акрилом торгівельної марки "Aisenlin": WN-1001, трикотажні рукавички, матеріал поліестер помаранчевого кольору, модель 7G, покриті акрилом -2000 пар, WN-1002, трикотажні рукавички, матеріал поліестер зеленого кольору, модель 7G, покриті акрилом - 2000 пар. Використовуються для захисту від агресивних хімічних, механічних пошкоджень. Всього: 4000 пар. Країна виробництва Китай (CN). Торгівельна марка "Aisenlin", виробник "Oingdao Aisenlin Industry and Trade Co...Ltd." Китай. Код згідно з УКТЗЕД , митна вартість 39268,84 грн.. Пільгова ставка ввізного мита 8%. Сплачено митних платежів 13979,71 грн., у тому числі ввізне мито - 3141, 51 грн., додатковий імпортний збір - 1963,44 грн., податок на додану вартість-8874,76 грн.

Для застосування пільгових ставок ввізного мита, встановлених Митним тарифом України, під час митного оформлення товарів за вказаною МД суб`єктом ЗЕД надано сертифікат про походження товарів загальної форми від 30.06.2015 р. № ССРІТ163 (15С4403А2156/15893).

Відповідно до пункту 1 статті 43 "Документи, що підтверджують країну походження товару" Митного кодексу України, країна походження товару заявляється (декларується) органу доходів і зборів шляхом подання оригіналів документів про походження товарів.

За результатами перевірки інших товаросупровідних документів, заявлених в 44 графі "Додаткова інформація/подані документи" митної декларації, інформації щодо країни походження не виявлено.

Відповідно до статті 45 "перевірка документів, що підтверджують країну походження товару" Митного кодексу України, Спеціального додатка К до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур від 18.05.1973 р., митницею було направлено запит від 22.01.2016 р. № 314/8/02-80-25 до Державної фіскальної служби України, з проханням надати допомогу в проведені перевірки сертифіката про походження товару загальної форми від 30.06.2015 р. № ССРІТ163 (15С4403А2156/15893), виданого уповноваженим органами Китайської Народної Республіки.

Сертифікат виданий на товар "рукавички промислові", відправник - підприємство "Oingdao Aisenlin Industry and Trade Co...Ltd." Китай, МД 401090002/2015/016466 від 12.08.2015 р.

Листом Державної фіскальної служби України від 6.05.2016 р. № 15889/7/99-99-19-03-02-17 інформовано, що відповідно до листа - відповіді уповноважених органів Китаю від 24.03.2016 р. сертифікат походження від 30.06.2015 р. № ССРІТ163 (15С4403А2156/15893) є фальсифікованим.

Таким чином, ФОП ОСОБА_1 незаконно отримано пільгу під час митного оформлення товарів за МД 401090002/2015/016466 від 12.08.2015 р., так як перевіркою доведено, що сертифікат про походження товару від 30.06.2015 р. № ССРІТ163 (15С4403А2156/15893) не може бути визнаним для підтвердження країни походження товарів.

Порушено пункт 3 статі 43 "Документи, що підтверджують країну походження товару, пункт 2 статті 48 "Підстави для відмови у випуску товару" МК України та пункт 190,1 статті 190 ПК України.

Відповідно до пункту 5 статті 45 МК України, у разі направлення запиту про проведення перевірки, товар вважається таким, що походить з відповідної країни з моменту отримання митними органами належним чином оформлених документів про походження.

З огляду на наведене, податкове зобов`язання суб`єкта ЗЕД, визначене за результатами перевірки, внаслідок недотримання ним вимог законодавства України з питань державної митної справи щодо обґрунтованості та законності отримання пільг під час митного оформлення товарів склала 810110,02 грн., у тому числі ввізне мито - 675091,68 грн., ПДВ - 135018,34 грн.

Кошти в сумі 810110,02 грн. підлягають сплаті до державного бюджету , в т.ч. ввізне мито 675091,68 грн., ПДВ - 135018,34 грн.

На підставі висновків цього акту, 13 травня 2017 року Головним управлінням ДФС у Вінницькій області прийнято наступні податкові повідомлення - рішення:

- № НОМЕР_1 , яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності за податковими зобов`язаннями на суму 675091, 68 грн. та застосовано штрафні (фінансові) санкції в сумі 168772, 92 грн.;

- № , яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем ПДВ з ввезених на територію України товарів за податковими зобов`язаннями в сумі 135018, 34 грн. та застосовано штрафні (фінансові) санкції на суму 67509, 17 грн.

Не погоджуючись із даними рішеннями, позивач звернувся із цим позовом до суду.

Визначаючись щодо позовних вимог, суд керується та виходить з наступного.

Частиною першою статті 1 Митного Кодексу України (далі - МК України) визначено, що законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (ч. 2 статті 1 МК України).

Відповідно до положень статті 36 МК України, країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі. Країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених цим Кодексом. Під країною походження товару можуть розумітися група країн, митні союзи країн, регіон чи частина країни, якщо є необхідність їх виділення з метою визначення походження товару. Для цілей визначення країни походження товару не враховується походження енергії, машин та інструментів, що використовуються для його виробництва або переробки. Приладдя, запасні частини та інструменти, використовувані в машинах, пристроях, агрегатах або транспортних засобах, вважаються такими, що походять з тієї самої країни, що і ці машини, пристрої, агрегати або транспортні засоби, за умови їх ввезення та продажу разом із зазначеними машинами, пристроями, агрегатами або транспортними засобами і відповідності їх комплектації та кількості звичайно використовуваним приладдю, запасним частинам та інструментам. Положення цього Кодексу застосовуються для визначення походження товарів, на які при ввезенні їх на митну територію України поширюється режим найбільшого сприяння (непреференційне походження), з метою застосування до таких товарів передбачених законом заходів тарифного та нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

За приписами частин першої - третьої статті 43 МК України документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару. Країна походження товару заявляється (декларується) органу доходів і зборів шляхом подання оригіналів документів про походження товару. Сертифікат про походження товару - це документ, який однозначно свідчить про країну походження товару і виданий компетентним органом даної країни або країни вивезення, якщо у країні вивезення сертифікат видається на підставі сертифіката, виданого компетентним органом у країні походження товару.

Тобто вказаними нормами, встановлено перелік документів, які можуть підтвердити країну походження товару, одним із яких є сертифікат про походження товару.

Згідно положень частин першої - третьої статті 44 МК України, для підтвердження країни походження товару орган доходів і зборів у передбачених законом випадках має право вимагати та отримувати документи про походження такого товару. У разі ввезення товару на митну територію України документ, що підтверджує країну походження товару, обов`язково подається у разі, якщо це необхідно для застосування митно-тарифних заходів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, кількісних обмежень (квот), інших заходів економічного або торговельного характеру, що здійснюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багатосторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в органу доходів і зборів є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України. У разі ввезення товару на митну територію України сертифікат про походження товару подається обов`язково на товари, до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України.

У разі ввезення товару на митну територію України сертифікат про походження товару подається обов`язково:

1) на товари, до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України;

2) на товари, щодо ввезення яких в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", "Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну", "Про зовнішньоекономічну діяльність";

3) якщо це передбачено законами України та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Товари, походження яких достовірно не встановлено, випускаються органом доходів і зборів у вільний обіг на митній території України за умови сплати ввізного мита за повними ставками Митного тарифу України. До товарів застосовується (відновлюється) режим найбільшого сприяння за умови одержання органом доходів і зборів не пізніше ніж через 365 днів від дня здійснення митного оформлення цих товарів належним чином оформленого відповідного документа про їх походження (ч. 2 ст.48 МК України).

Частинами першою, четвертою статті 45 МК України встановлено, що у разі виникнення сумнівів з приводу дійсності документів про походження товару чи достовірності відомостей, що в них містяться, включаючи відомості про країну походження товару, орган доходів і зборів може звернутися до компетентного органу, що видав документ, або до компетентних організацій країни, зазначеної як країна походження товару, із запитом про проведення перевірки цих документів про походження товару чи надання додаткових відомостей.

Запит про проведення перевірки надсилається протягом 1095 днів з дня подання документа про походження товару, крім випадків, коли така перевірка ініціюється у зв`язку з кримінальним провадженням

Отже, як видно із процитованих вище норм, у разі виникнення сумнівів з приводу дійсності документів про походження товару чи достовірності відомостей, що в них містяться, включаючи відомості про країну походження товару, орган доходів і зборів може звернутися до компетентного органу, що видав документ, або до компетентних організацій країни, зазначеної як країна походження товару, із запитом про проведення перевірки цих документів про походження товару чи надання додаткових відомостей.

Як встановлено судом, між фірмою "Oingdao Aisenlin Industry and Trade Co...Ltd." та фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 укладено контракт № 766-2014UA від 23 грудня 2014 року. Пунктом 2 даного контракту визначено, що продавець продав, а покупець купив наступний товар - рукавички, країна походження Народна Республіка Китай, кількість згідно інвойсу, термін поставки 2014- 2019 роки.

Термін поставки товару протягом 40 днів з моменту отримання підтвердження замовлення від покупця (п. 4 контракту).

Пунктом 5 контракту визначено, що валюта контракту долар США. Загальна сума контракту становить 900 000 доларів США.

Платіж за поставленими за цим контрактом виробами здійснюється покупцем на рахунок продавця, оплата здійснюється банківським переказом покупцем суми платежу в доларах США (п. 6.1 контракту).

Пунктом 7.2 контракту визначено, що продавець зобов`язаний подати з кожною партією виробів наступні документи: рахунок-фактуру, пакувальний лист, сертифікат країни походження виробів оформлений належним чином, сертифікат країни походження буде оформлений уповноваженим представником продавця (відповідно до п.п.7.2.1., с. 2 контракту), сертифікат якості китайського виробника виробів, протоколи випробувань на товар згідно рахунок-фактури, коносамент, копія експортної декларації. Протягом 7 днів після відвантаження товару продавець повинен направити копії зазначених вище документів електронною поштою або факсом.

Відповідно до митної декларації № 40109000/2/2015/016466 від 12 серпня 2015 року проведено митне оформлення товарів ввезених ФОП ОСОБА_1 на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту № 766-2014UA від 23 грудня 2014 року та відповідно до міжнародної автомобільної накладної № 1078 від 11 серпня 2015 року та № QD20150507.

Для підтвердження країни походження імпортованого товару Шевченком В.М. додано до митної декларації № 40109000/2/2015/016466 від 12 серпня 2015 року сертифікат про походження товару № ССPIT163 від 30 червня 2016 року виданий уповноваженими органами Китайської Народної Республіки.

Оцінюючи позицію відповідача щодо фальсифікації сертифікату, суд вказує на наступне.

З метою використання пільгові ставки ввізного мита імпортуючи товар в режимі найбільшого сприяння резиденту необхідно підтвердити країну походження товару. Як випливає із листа Державної митної служби України № 11/6-21-9576 від 05 грудня 2001 року, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів з питань обкладання ввізним митом товарів та інших предметів, що ввозяться на митну територію України № 170/97-ВР від 03 квітня 1997 року, затверджено перелік країни з якими Україною укладено торговельно-економічні угоди з надання режиму найбільшого сприяння або національного режиму. До зазначеного переліку країн входить Китайська Народна Республіка.

Країна походження товару визначається на основі товаросупровідних документів, маркування та інших документів, що можуть підтверджувати походження товарів. Таким документом може бути сертифікат про походження товару, виданий уповноваженим органом Китайської Республіки, оскільки країною походження ввезеного позивачем товару є остання.

Так, митницею сформовано та направлено запит № 314/8/02-80-25 до Державної фіскальної служби України з проханням надати допомогу в проведенні перевірки сертифіката про походження товару загальної форми № ССPIT163 від 30 червня 2016 року, виданого уповноваженими органами Китайської Народної Республіки.

Листом № 15889/7/99-99-19-03-02-17 від 06 травня 2016 року Державна фіскальна служба України повідомила, що відповідно до листа уповноваженого органу Китаю від 24 березня 2016 року сертифікат № ССРІТ163 (15С4403А2156/15893) від 30 червня 2015 року є фальсифікованим.

Так дійсно, як вбачається з наданого перекладу листа уповноваженого органу Китаю від 24.03.2016 року (а.а.57 т.1), у ньому вказано номер сертифіката "ССРІТJ63" тоді як в самому листі (англійською мовою) (а.с.56) зазначено № ССРІТ163.

За текстом перекладу аналізує мого листа зазначено:" Китайська Рада за сприяння міжнародній торгівлі (комітету), звана також Міжнародної торгової палати Китаю, уповноважені державної влади видавати сертифікати про походження для експорту китайської продукції.

Ми отримали ваш лист і перевірили регулярність і достовірність сертифікатів походження, згаданих вище. Повідомляємо Вам, що вищевказані сертифікати не видаються комітету, Шеньчжень, всі печатки та підписи на них не є справжніми".

З метою усунення допущеної помилки, контролюючим органом вчинено заходи щодо здійснення повторного перекладу листа уповноваженого органу Китаю від 24.03.2016 р. та згідно нового перекладу, справжність підпису перекладача якого засвідчено нотаріусом 10.10.2017 р., вказано номер сертифіката ОСОБА_6 А текст перекладу наступний: " Китайська Рада зі сприяння міжнародній торгівлі (ССРІТ), відома також під назвою Китайська міжнародна торгово-промислова палата, уповноважена урядом видавати сертифікати походження для експортної продукції Китаю.

Ми отримали Ваш лист та перевірили вірність і справжність зазначених вище сертифікатів походження. Повідомляємо Вам, що наведені сертифікати не видавались Китайською радою зі сприяння міжнародній торгівлі у Шеньчжені; всі печатки та підписи на них не справжні".

Отже при проведені першого перекладу допущена технічна описка у номері сертифіката, хоча у самому листі англійською мовою номер сертифіката вказано правильно. Суд зазначає, що окремі технічні помилки перекладу не повинні сприйматись як безумовні підстави для висновку щодо протиправності спірних рішень і, як наслідок, про їх скасування. Якщо спірне рішення прийнято контролюючим органом у межах своєї компетенції та з його змісту можна чітко встановити зміст цього рішення (зокрема, порушення законодавства, за які застосовуються відповідні санкції, та розмір останніх), таке рішення може бути визнане правомірним навіть у разі допущення описки/помилки.

Вказані позивачем у позові недоліки оформлення перекладу не можуть бути самостійною підставою для визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень за умови, якщо позивачем вчинено порушення вимог податкового законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган. При розгляді податкових спорів перевага надається змісту документа порівняно з його зовнішньою формою.

Стосовно доводів позивача щодо не прийняття до уваги офіційного перекладу від 10.10.2017 р. , оскільки такий не здійснено під час перевірки та прийняття спірних рішень, то суд з такими не погоджується та вказує, що акт перевірки на підставі якого прийнято спірні рішення містить посилання саме на лист уповноваженого органу Китаю від 24.03.2016 року, а не на його переклад. Переклад лише відтворює оригінал засобами державної мови із збереженням єдності змісту і форми та не змінює суті, яка покладена в основу оскаржуваних рішень. Здійснення перекладу раніше або пізніше у часі не змінює суті та змісту документа/тексту, що перекладається.

Відтак, суд не вбачає підстав для не врахування офіційного перекладу (датованого 10.10.2017 р.) листа уповноваженого органу Китайської Народної Республіки щодо фальсифікації сертифікату про походження товару № ССРІТ163 від 24.03.2016р.

З урахуванням вищевикладеного, беручи до уваги, що висновки контролюючого органу покладені в основу оскаржуваних рішень знайшли своє підтвердження в ході розгляду даної справи, суд вважає, що податкове зобов`язання суб`єкта ЗЕД, яке визначене податковим органом за результатами перевірки з питань державної митної справи щодо законності отримання пільг під час митного оформлення товарів є обґрунтованим.

Оцінюючи спірні рішення, суд також зазначає про наступне.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи вище наведене, на думку суду, підстави вважати, що відповідач при прийнятті оскаржуваних рішень діяв не в межах та не у спосіб визначений чинним законодавством - відсутні.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності оскаржуваних рішень та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що встановлені у справі обставини не підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, в задоволенні адміністративного позову слід відмовити повністю.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що особі, що не є суб`єктом владних повноважень у разі відмови у задоволені позову - судовий збір не відшкодовуються.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

в задоволенні позову - відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: фізична особа підприємець - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ,ідентифікаційний номер за ДРФО НОМЕР_2 ).

Відповідач: Головне управління ДФС у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, ).

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна