Справа № 640/20636/18
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2019-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

13 травня 2019 року № 640/20636/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого Бояринцевої М.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом Громадської організації "Микільська слобідка" до Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування розпорядження № 931 від 01.06.2018,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась Громадська організація «Микільська Слобідка» (далі - позивач та/або ГО «Микільська Слобідка») з позовом до Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та просить суд визнати незаконним та скасувати розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.06.2018 року №931 «Про благоустрій та берегоукріплення набережної Лівобережжя (на земельній ділянці площею 4, 01 га, що розташована між вулицею Микільсько-Слобідською та Броварським проспектом) у Дніпровському районі міста Києва».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.02.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі №640/20636/18 та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Як слідує з матеріалів справи позивач обґрунтовуючи позовні вимоги зазначає, що відповідачем при прийнятті розпорядження від 01.06.2018 року №931 «Про благоустрій та берегоукріплення набережної Лівобережжя (на земельній ділянці площею 4, 01 га, що розташована між вулицею Микільсько-Слобідською та Броварським проспектом) у Дніпровському районі міста Києва» не здійснювалася оцінка впливу на довкілля та не проводилось громадське обговорення планової діяльності, чим порушено статтю 38 Конституції України, статтю 3 Закону України «Про місцеве самоврядування», статті 4, 7 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», що має своїм наслідком порушення права позивача на участь у вирішенні питань місцевого значення шляхом участі у обговоренні планової діяльності.

Представником відповідача відзиву на позовну заяву не подано, відношення до позову не висловлено, заяв та клопотань до суду не надходило, ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.02.2019 року отримано 14.03.2019 року.

З урахуванням зазначено адміністративна справа вирішується на підставі наявних в ній документів.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

01.06.2018 року Виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнято розпорядження №931 від 01.06.2018 року «Про благоустрій та берегоукріплення набережної Лівобережжя (на земельній ділянці площею 4, 01 га, що розташована між вулицею Микільсько-Слобідською та Броварським проспектом) у Дніпровському районі міста Києва», яким вирішено здійснити у 2018-2020 роках благоустрій та берегоукріплення набережної Лівобережжя (на земельній ділянці площею 4, 01 га (кадастровий номер 8 000 000 000:66:178:0090 ), розташованої між вулицею Микільсько-Слобідською та Броварським проспектом) у Дніпровському районі м. Києва (далі - оскаржуване та/або спірне розпорядження) (т. 1, а.с. 7-8).

Розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.06.2018 року №931 «Про благоустрій та берегоукріплення набережної Лівобережжя (на земельній ділянці площею 4, 01 га, що розташована між вулицею Микільсько-Слобідською та Броварським проспектом) у Дніпровському районі міста Києва» опубліковано на офіційному веб-сайті виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Вирішуючи спір по суті суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Згідно з частиною 1 статті 38 Конституції України громадяни мають право брати участь в управлінні державними справами, у всеукраїнському та місцевих референдумах, вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Частиною 2 статті 140 Конституції України передбачено, що особливості здійснення місцевого самоврядування в містах Києві та Севастополі визначаються окремими законами України.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає відповідно до Конституції України Закон України «Про місцеве самоврядування» від 21.05.1997 року №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР).

Водночас, спеціальний статус міста Києва як столиці України, особливості здійснення виконавчої влади та місцевого самоврядування у місті відповідно до Конституції України та законів України визначає Закон України «Про столицю України - місто - герой - Київ» від 15.01.1991 №401-XIV (далі - Закон №401-XIV).

Приписами статті 3 Закону №280/97-ВР визначено, що громадяни України реалізують своє право на участь у місцевому самоврядуванні за належністю до відповідних територіальних громад.

Будь-які обмеження права громадян України на участь у місцевому самоврядуванні залежно від їх раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, терміну проживання на відповідній території, за мовними чи іншими ознаками забороняються.

Розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) від 08.10.2013 року №1810 затверджено Регламент виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Регламент), який регулює організаційно-процедурні питання діяльності виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Пунктом 1.1 глави 1 розділу I Регламенту встановлено, що Виконавчим органом Київської міської ради є Київська міська державна адміністрація, яка паралельно виконує функції державної виконавчої влади, що є особливістю здійснення виконавчої влади в місті Києві.

Згідно з пунктом 1.1 глави 1 розділу VII Регламенту виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) на основі та на виконання Конституції України, законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, міністерств та інших центральних органів виконавчої влади, рішень Київської міської ради та інших актів законодавства України, доручень Київського міського голови, першого заступника голови, заступників голови та керівника апарату, а також за власною ініціативою та ініціативою районних в місті Києві державних адміністрацій видає розпорядження в межах функцій органу місцевого самоврядування та функцій місцевого органу виконавчої влади.

Розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - розпорядження) підписуються Київським міським головою. У разі відсутності Київського міського голови розпорядження підписує перший заступник голови, а у разі відсутності останнього - один із заступників голови, на якого покладено виконання обов'язків голови Київської міської державної адміністрації у встановленому порядку.

Розпорядження, видані в межах наданих виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) повноважень, є обов'язковими для виконання всіма розташованими на території міста Києва органами виконавчої влади, об'єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на території міста Києва.

Розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.06.2018 року №931 «Про благоустрій та берегоукріплення набережної Лівобережжя (на земельній ділянці площею 4, 01 га, що розташована між вулицею Микільсько-Слобідською та Броварським проспектом) у Дніпровському районі міста Києва» відповідно до законів України «Про благоустрій населених пунктів», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про охорону культурної спадщини», «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про оцінку впливу на довкілля», статті 86 Водного кодексу України та статті 61 Земельного кодексу України, з метою забезпечення у належному стані території Лівобережжя у Дніпровському районі м. Києва визначено здійснити у 2018-2020 роках благоустрій та берегоукріплення набережної Лівобережжя (на земельній ділянці площею 4, 01 га (кадастровий номер 8 000 000 000:66:178:0090 ), розташованої між вулицею Микільсько-Слобідською та Броварським проспектом) у Дніпровському районі м. Києва (далі - оскаржуване та/або спірне розпорядження).

Зазначеним розпорядженням визначено комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київський центр розвитку міського середовища» замовником робіт.

Пунктом 3 спірного розпорядження комунальному підприємству виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київський центр розвитку міського середовища» у установленому порядку доручено отримати вихідні дані для проектування; визначити генеральну та проектну та генеральну підрядну будівельну організацію для виконання робіт; забезпечити розроблення проектної документації, проведення її експертизи та затвердження; забезпечити дотримання вимог законодавства України щодо порядку виконання будівельних робіт та вимог водного та природоохоронного законодавства; під час виконання робіт, зазначених у пункті 1 цього розпорядження забезпечити дотримання Правил благоустрою міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 25.12.2008 року №1051/1051; під час укладання договору підряду на виконання робіт, зазначених у пункті 1 цього розпорядження, обов'язково передбачити умови щодо надання підрядною будівельною організацією гарантій якості виконаних робіт та встановити гарантійний строк експлуатації об'єкта не менше ніж десять років, а також безумовне повернення в разі виявлення контролюючим органом завищення обсягів та вартості виконаних робіт коштів у сумі завищення.

Правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів регулює Закон України «Про оцінку пливу на довкілля» від 23.05.2017 року №2059-VIII (далі - Закон №2059-VIII).

Пунктом 1 частини 1 статті 1 Закону №2059-VIII встановлено, що вплив на довкілля (далі - вплив) - будь-які наслідки планованої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров'я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій та об'єктів, історичних пам'яток та інших матеріальних об'єктів чи для сукупності цих факторів, а також наслідки для об'єктів культурної спадщини чи соціально-економічних умов, які є результатом зміни цих факторів.

В розрізі приписів частини 1 статті 2 Закону №2059-VIII оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає: 1) підготовку суб'єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону; 2) проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, та 14 цього Закону; 3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб'єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації; 4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини; 5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

Суб'єктами оцінки впливу на довкілля є суб'єкти господарювання, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, які є замовниками планованої діяльності і для цілей цього Закону прирівнюються до суб'єктів господарювання (далі - суб'єкт господарювання), уповноважений центральний орган, уповноважені територіальні органи, інші органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, громадськість, а у випадках, визначених статтею 14 цього Закону, - держава походження та зачеплена держава (ч. 2 ст. 2 Закону №2059-VIII).

Частиною 1 статті 3 Закону №2059-VIII передбачено, що здійснення оцінки впливу на довкілля є обов'язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Згідно з абзацом 7 пункту 10 частини 3 статті 3 Закону №2059-VIII передбачено, що друга категорія видів планованої діяльності та об'єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля та підлягають оцінці впливу на довкілля, включає: інфраструктурні проекти проведення робіт з розчищення і днопоглиблення русла та дна річок, берегоукріплення, зміни і стабілізації стану русел річок.

Приписами статті 4 Закону №2059-VIII встановлено гласність оцінки впливу на довкілля.

Так, у процесі оцінки впливу на довкілля забезпечується своєчасне, адекватне та ефективне інформування громадськості.

Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, інформація про висновок з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності (із зазначенням органу, номера та дати їх прийняття) оприлюднюються шляхом розміщення на офіційному веб-сайті в мережі Інтернет уповноваженого територіального органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - на офіційному веб-сайті уповноваженого центрального органу із зазначенням дати офіційного оприлюднення документа.

Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля оприлюднюються суб'єктом господарювання не пізніше трьох робочих днів з дня їх подання уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженому центральному органу шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації (не менше двох), визначених суб'єктом господарювання, територія розповсюдження яких охоплює адміністративно-територіальні одиниці, які можуть зазнати впливу планованої діяльності, а також розміщуються на дошках оголошень органів місцевого самоврядування або в інших громадських місцях на території, де планується провадити плановану діяльність, або оприлюднюються в інший спосіб, що гарантує доведення інформації до відома мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на території якої планується розміщення об'єкта, чи до відповідної територіальної громади, яка може зазнати впливу планованої діяльності, та інших зацікавлених осіб.

Інформація про висновок з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності (із зазначенням органу, номера та дати їх прийняття) оприлюднюється суб'єктом господарювання протягом трьох робочих днів з дня їх отримання суб'єктом господарювання шляхом розміщення в порядку, визначеному частиною третьою цієї статті.

Звіт з оцінки впливу на довкілля та надана суб'єктом господарювання інша документація, необхідна для оцінки впливу на довкілля, є відкритими (з урахуванням вимог частини восьмої цієї статті) і надаються уповноваженим органом, органом місцевого самоврядування та суб'єктом господарювання для ознайомлення. Доступ до звіту з оцінки впливу на довкілля та іншої наданої суб'єктом господарювання документації щодо планованої діяльності забезпечується шляхом їх розміщення у місцях, доступних для громадськості у приміщеннях уповноваженого органу, органу місцевого самоврядування відповідної адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності, у приміщенні суб'єкта господарювання та, додатково, може розміщуватися в інших загальнодоступних місцях, визначених суб'єктом господарювання. Громадськості надається можливість робити копії (фотокопії) та виписки із зазначеної документації, а також можливість ознайомлення з інформацією за місцем розміщення.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган, органи місцевого самоврядування відповідної адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності, забезпечують суб'єкту господарювання протягом трьох днів з дня його звернення можливості для оприлюднення документів та інформації, зазначених у частинах третій та четвертій цієї статті, та розміщення і доступ до документації, зазначеної у частині п'ятій цієї статті, у місцях, доступних для громадськості у приміщеннях уповноваженого органу або органу місцевого самоврядування.

Уповноважений територіальний орган та уповноважений центральний орган забезпечують безоплатний доступ громадськості до всієї (з урахуванням вимог частини восьмої цієї статті) інформації, що стосується процесу прийняття висновку, в міру її надходження.

У виняткових випадках, якщо документація щодо планованої діяльності чи звіт з оцінки впливу на довкілля містять конфіденційну інформацію суб'єкта господарювання, така інформація за обґрунтованою заявою суб'єкта господарювання відокремлюється, а решта інформації надається для ознайомлення громадськості. При цьому інформація, що стосується впливу на довкілля, у тому числі про кількісні та якісні показники викидів і скидів, фізичні та біологічні фактори впливу, використання природних ресурсів та поводження з відходами, є відкритою і доступ до неї не може бути обмежений.

Опублікування інформації в друкованих засобах масової інформації, розміщення на дошках оголошень та виготовлення копій для їх фізичного розміщення з метою ознайомлення громадськості забезпечує суб'єкт господарювання. Суб'єкт господарювання одночасно з поданням звіту з оцінки впливу на довкілля подає уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженому центральному органу відомості, що підтверджують факт та дату опублікування, розміщення або оприлюднення в інший спосіб повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, та оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля. Уповноважений орган перевіряє та вносить зазначену інформацію до звіту про громадське обговорення.

Уповноважений центральний орган веде Єдиний реєстр з оцінки впливу на довкілля. Інформація, внесена до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля, є відкритою, вільний доступ до неї забезпечується через мережу Інтернет. Порядок ведення Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону №2059-VIII суб'єкт господарювання інформує уповноважений територіальний орган про намір провадити плановану діяльність та оцінку її впливу на довкілля шляхом подання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, у письмовій формі (на паперових носіях) та в електронному вигляді за місцем провадження такої діяльності. Повідомлення може бути подано особисто заявником (його представником), надіслано засобами поштового зв'язку або в електронній формі із застосуванням засобів електронних комунікацій.

Абзацом 2 частини 4 статті 5 Закону №2059-VIII встановлено, що суб'єкт господарювання має право самостійно (з дотриманням вимог частини другої цієї статті) подати повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, безпосередньо до уповноваженого центрального органу з метою отримання його висновку з оцінки впливу на довкілля. У такому разі уповноважений центральний орган протягом трьох робочих днів з дня отримання такого повідомлення надсилає копію повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, до уповноваженого територіального органу за місцем провадження діяльності з метою отримання його зауважень та пропозицій з приводу планованої діяльності, обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля.

Суб'єкт господарювання забезпечує підготовку звіту з оцінки впливу на довкілля і несе відповідальність за достовірність наведеної у звіті інформації згідно з законодавством (ч. 1 ст. 6 Закону №2059-VIII).

Згідно зі статтею 7 Закону №2059-VIII громадське обговорення у процесі оцінки впливу на довкілля проводиться з метою виявлення, збирання та врахування зауважень і пропозицій громадськості до планованої діяльності.

Громадськість має право подавати будь-які зауваження чи пропозиції, які, на її думку, стосуються планованої діяльності, без необхідності їх обґрунтування. Зауваження та пропозиції можуть подаватися в письмовій формі (у тому числі в електронному вигляді) та усно під час громадських слухань із занесенням до протоколу громадських слухань. Письмові зауваження і пропозиції подаються під час громадського обговорення протягом строків, визначених частиною сьомою статті 5 цього Закону та частиною шостою цієї статті.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган зобов'язаний забезпечити громадське обговорення у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля.

Громадське обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля, проводиться згідно із статтею 5 цього Закону.

Громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля проводиться у формі громадських слухань та у формі надання письмових зауважень і пропозицій (у тому числі в електронному вигляді).

Громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та надання громадськості доступу до звіту з оцінки впливу на довкілля для ознайомлення в порядку, визначеному статтею 4 цього Закону, і триває не менше 25 робочих днів і не більше 35 робочих днів. Усі пропозиції та зауваження громадськості, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов'язковому розгляду уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженим центральним органом. Пропозиції, надані після встановленого строку, не розглядаються. У разі ненадання зауважень та пропозицій протягом визначеного строку вважається, що зауваження та пропозиції відсутні.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган забезпечує підготовку звіту про громадське обговорення. Невід'ємною частиною звіту про громадське обговорення є відомості про оприлюднення інформації в порядку, визначеному статтею 4 цього Закону, та підтвердження такого оприлюднення, перелік матеріалів, наданих на розгляд громадськості, протоколи громадських слухань, усі отримані письмові зауваження і пропозиції громадськості, а також таблиця із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтоване відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій. Звіт про громадське обговорення вноситься до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля не пізніше строку, визначеного частиною сьомою статті 9 цього Закону. Вимоги до змісту та форми звіту про громадське обговорення встановлюються уповноваженим центральним органом.

Аналіз наведеного дає суду підстави стверджувати про встановлений Законом №2059-VIII алгоритм дій суб'єкта господарювання у процесі оцінки впливу на довкілля з метою, серед іншого, забезпечення своєчасного, адекватного, та ефективного інформування громадськості.

Разом з цим, судом встановлено, що в Єдиному реєстрі оцінки впливу на довкілля опубліковано повідомлення про планову діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля 28.11.2018 року за №35/6252, зауваження і пропозиції громадськості до планованої діяльності, обсягу досліджень 29.12.2018 року за 35/7317, звіт з ОВД 27.02.2019 року за № 35/8952, звіт про громадське обговорення 15.04.2019 року за № 35/10469, висновок з оцінки впливу на довкілля / рішення про відмову 15.04.2019 року №35/10470 (http://eia.menr.gov.ua/places/view/2235).

Пунктом 2 Порядку ведення Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2017 року №1026 (далі - Порядок №1026) встановлено, що єдиний реєстр з оцінки впливу на довкілля (далі - Реєстр) - це автоматизована інформаційна система збору, оброблення, розгляду, накопичення, систематизації, зберігання та надання доступу до інформації і документів з оцінки впливу на довкілля відповідно до статті 4 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

На документи, що вносяться до Реєстру уповноваженим центральним органом або уповноваженим територіальним органом, накладається електронний цифровий підпис відповідальних працівників такого органу. Використання електронного цифрового підпису відповідальними особами здійснюється відповідно до Порядку застосування електронного цифрового підпису органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями державної форми власності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2004 р. № 1452 (Офіційний вісник України, 2004 р., № 44, ст. 2894) (п. 27 Порядку №1026).

З урахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що відомості, які зазначені в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля є належним та достатніми доказами на підтвердження дотримання вимог Закону України «Про оцінку довкілля».

Між тим, суд звертає увагу, що оцінка впливу на довкілля, в даному випадку, є наступним етапом після прийняття відповідачем оскаржуваного розпорядження.

Тобто, здійснення оцінки впливу на довкілля не є підставою для прийняття спірного розпорядження, а є підставою для здійснення подальших робіт, які визначені в ньому.

За таких обставин, доводи позивача про відсутність оцінки впливу на довкілля та громадського обговорення планової діяльності при прийнятті оскаржуваного рішення є хибними, оскільки необхідність їх здійснення є наступним етапом після прийняття останнього.

Також, суд акцентує увагу на тому, що оскаржуваним розпорядженням визначено комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київський центр розвитку міського середовища» замовником робіт, який має забезпечити у 2018 році розроблення проектної документації, проведення її експертизи та затвердження.

Відповідно до частини статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

До проектної документації на будівництво об'єктів, що підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», додаються результати оцінки впливу на довкілля.

Зазначене додатково підтверджує висновок суду, що вказаний вище.

Приймаючи до уваги наведене в сукупності суд приходить до висновку про відсутність порушень відповідачем, статті 38 Конституції України, статті 3 Закону України «Про місцеве самоврядування», статті 4, 7 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» при прийнятті оскаржуваного розпорядження, з огляду на що, в ході розгляду справи судом не встановлено порушення прав та охоронюваних законом інтересів ГО «Микільська Слобідка», що має своїм наслідком відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Інших доводів на обгрунтування протиправності спірного розпорядження позивачем не наведено.

Згідно з частиною 2 статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Згідно з частиною 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Приймаючи до уваги те, що адміністративний позов задоволенню не підлягає, то судові витрати позивачу не відшкодовуються.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 73, 77, 139, 143, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Громадської організації «Микільська Слобідка» (02002, м. Київ. Вул. Митрополита Андрія Шептицького, б. ?, кв. 135, ) до Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, б. 36, ) відмовити.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя М.А. Бояринцева