Справа № 640/537/19
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

13 травня 2019 року м. Київ № 640/537/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору в адміністративній справі за позовом Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутрос Трейд" про стягнення податкового боргу, та продовження строку на усунення недоліків позову,

встановив:

Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутрос Трейд" про стягнення податкового боргу з рахунків у банках, що обслуговують такого платника, на суму податкового боргу з податку на додану вартість у розмірі 6043522,35 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 січня 2019 року позовну заяву Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків шляхом надання суду документа про сплату судового збору у сумі 19210 грн, оскільки долучений до позову документ про сплату судового збору врахований в адміністративній справі №640/20993/18.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 березня 2019 року в задоволенні клопотання про прийняття зарахування судового збору згідно платіжного доручення від 06 грудня 2018 року №4453 у розмірі 90652,83 грн представнику Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві відмовлено. Продовжено Головному управлінню Державної фіскальної служби у місті Києві строк для усунення недоліків позовної заяви до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутрос Трейд" про стягнення податкового боргу, на три дні з моменту отримання копії ухвали.

10 квітня 2019 року представником позивача до суду подано клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення у справі, мотивоване направленням до управління фінансування бухгалтерського обліку та звітності Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві службової записки щодо сплати судового збору за зверненням до суду з даним позовом. У випадку відмови у задоволенні клопотання, продовжити строк на сплату судового збору.

Суд, розглянувши подане клопотання, при його вирішенні виходив з наступного.

Відповідно до частини другої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Водночас, Законом України "Про судовий збір" передбачені умови, коли враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Зокрема, якщо:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору, відстрочити або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, підстави звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення чітко урегульовано законом. В свою чергу, наведені представником позивача у позовній заяві обставини не свідчать про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору, передбачених статтею 133 КАС України та статтею 8 Закону України "Про судовий збір". Більше того, представником не надано жодних доказів на підтвердження обставин, викладених в клопотанні про звільнення від сплати судового збору.

При цьому слід зазначити, що статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а частиною другою статті 44 КАС України на учасників справи покладено обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14 травня 1981 року №R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання позовних заяв до суду є складовою доступу до правосуддя.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Таким чином, Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи та повинно неухильно дотримуватись покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов`язків щодо оформлення позовної заяви.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Щодо клопотання про продовження строку на сплату судового збору, слід зазначити, що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 березня 2019 року Головному управлінню Державної фіскальної служби у місті Києві вже продовжувався строк для усунення недоліків позовної заяви (сплати судового збору). Однак, докази сплати судового збору або можливості його сплатити в майбутньому суду надані не були.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість клопотання про продовження строку на сплату судового збору та відсутність підстав для його задоволення.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи, що суду не надано доказів сплати судового збору Головним управлінням Державної фіскальної служби у місті Києві у даній справі, недоліки позовної заяви позивачем не усунуто, що є підставою для повернення позову позивачу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутрос Трейд" про стягнення податкового боргу, - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви разом з позовною заявою та доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку за правилами, встановленими статтями 295-297 цього Кодексу.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя О.М. Чудак