Справа № 0640/3773/18
Суддя: Драчук Т. О.
Дата ухвалення: 2019-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 0640/3773/18

Головуючий у 1-й інстанції: Воробйова І.А.

Суддя-доповідач: Драчук Т. О.

06 травня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Драчук Т. О.

суддів: Загороднюка А.Г. Полотнянка Ю.П. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Зозуля К.Т.,

позивача: ОСОБА_2,

представника позивача: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 23 січня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області, Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області про визнання протиправними та скасування наказу від 18.06.2018 №45/к і протоколу зборів суддів №3 від 01.06.2018, поновлення на посаді, стягнення суми середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

в липні 2018 року позивач ОСОБА_2 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області, Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області від 18.06.2018 № 45/к про звільнення його з посади керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області.

Також, позивач просив, визнати протиправним та скасувати протокол зборів суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області № 3 від 01.06.2018 в частині висловлення недовіри керівнику апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області; поновити ОСОБА_2 на посаді керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області з 20.06.2018; стягнути з Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області суму середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу без урахування обов'язкових податків та зборів.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 23.01.2019 у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Позивач та представник позивача, в судовому засіданні підтримали доводи зазначені в апеляційній скарзі, просили її задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позов в повному обсязі.

Відповідачі в судове засідання не з'явились, повноважного представника не направили, хоча були належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. Разом з тим, матеріали справи містять клопотання Коростенського міськрайонного суду Житомирської області про розгляд справи без їх участі.

Згідно з ч.1 ст.205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

Згідно з ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, позивача та представника позивача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, а також правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, а саме запису № 10 від 01.04.2010, внесеного до трудової книжки серії НОМЕР_1 на підставі наказу № 12/к від 01.04.2010, ОСОБА_2 з 01 квітня 2010 року переведено на посаду керівника Коростенського міськрайонного суду Житомирської області.

01 червня 2018 року на зборах суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області керівнику апарату вказаного суду ОСОБА_2 висловлено недовіру, рішення оформлено п.3 протоколу зборів суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 01.06.2018 № 3.

Листом від 04.06.2018 за вих. № 1/547/18 голова Коростенського міськрайонного суду Житомирської області повідомив начальникові Територіального управління Державної судової адміністрації в Житомирській області про своє погодження звільнення з посади керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_2 внаслідок недовіри та направив копію протоколу зборів суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 1 червня 2018 року.

18 червня 2018 року начальником Територіального управління Державної судової адміністрації в Житомирській області, на підставі протоколу зборів суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області № 3 від 01.06.2018, погодження голови Коростенського міськрайонного суду Житомирської області № 1/547/18 від 04.06.2018 та відповідно до частин третьої та четвертої статті 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», прийнято наказ № 45/к «Про звільнення ОСОБА_2», яким звільнено ОСОБА_2, керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області, із займаної посади з 19 червня 2018 року у зв'язку із висловленою недовірою.

Не погоджуючись із наказом № 45/к від 18.06.2018 та протоколом зборів суддів № 3 від 01.06.2018, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Крім того, судом першої інстанції зазначено, що п.1 протоколу зборів суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області № 3 від 01.06.2018 вирішено виключити з назви Типового положення "Про збори суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області" слово "Типового".

У пункті 2 протоколу вирішено положення "Про збори суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області", доповнити пунктом 3.9 наступного змісту: "Судді, які на час проведення зборів перебувають у відпустці, або з інших причин тимчасово не працюють, не позбавляються права брати участь у зборах суддів та голосувати".

Відповідно до п.3 протоколу від 01.06.2018 збори суддів вирішили висловити недовіру керівнику апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_2 та, керуючись нормами статті 155 Закону № 1402-VIII, довести це рішення до відома управління Державної судової адміністрації у Житомирській області, з метою застосування наслідку - його звільнення з посади.

Згідно з п.4 протоколу від 01.06.2018 вирішено провести нараду з працівниками апарату суду з питань дотримання Закону України "Про запобігання корупції".

Також, суд першої інстанції зазначив, що головою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області скликано збори суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області на 09 год. 00 хв. 01.06.2018 щодо таких питань: внесення змін до Типового положення про збори суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області; висловлення недовіри керівнику апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_2; різне.

Суддів указаного суду про скликання зборів повідомлено 24 та 25 травня 2018 року.

Керівника апарату ОСОБА_2 запрошено на збори суддів та повідомлено про їх проведення 31.05.2018, останнє підтверджено його підписом на повідомленні від 24.05.2018 (а.с.139).

За результатами проведених зборів складено протокол зборів суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області № 3 від 01.06.2018. Цим протоколом зафіксовано, що на зборах були присутні судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_12, ОСОБА_13 та запрошений керівник апарату суду ОСОБА_2

Протокол від 01.06.2018 щодо пункту 3 порядку денного "Висловлення недовіри керівнику апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області" містить стисле відображення ходу обговорення по вказаному питанню. Зокрема, вказано, що зборами суддів заслухано доповідь голови суду ОСОБА_5 щодо недотримання керівником апарату суду ОСОБА_2 вимог ст. 155 ч. 3 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", ст.ст.2. 8 Закону України "Про державну службу", п. 6 Розділу 4 Загальних Правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, що має прояв у належному організаційному забезпеченні суду, суддів та судового процесу, функціонування Єдиної судової інформаційної (автоматизованої) системи. Також обговорено інформацію з приводу наявності, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальних проваджень за № 0000036 від 01.02.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190, ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 369 Кримінального кодексу України, та за № 0000144 від 17.05.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368 ч. 3 Кримінального кодексу України. Вказано про виступ по питанню ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 та надання пояснень керівником апарату ОСОБА_2

Згідно з протоколом № 3 від 01.06.2018 щодо висловлення недовіри керівнику апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_2 голосували "За" - 6, "Утримався" - 1.

Прийняте рішення відображено в констатуючій частині пункту 3 протоколу № 3 від 01.06.2018. Останній підписано головою зборів суддів та секретарем із зазначенням прізвищ та ініціалів.

Разом з тим, суд першої інстанції встановив, що голова Коростенського міськрайонного суду Житомирської області неодноразово звертався до начальника ТУ ДСА України в Житомирській області із поданнями про притягнення до дисциплінарної відповідальності керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_2

Так, 23.01.2017 внесено подання (а.с.43-44), в якому звернуто увагу на етичну поведінку керівника апарату, оскільки 19.09.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про те, що 17.09.2016 близько 01 години ночі гр. ОСОБА_2, перебуваючи біля дискотеки "Чердачок", що в с.Грозине Коростенського району, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, умисно наніс декілька ударів по обличчю гр-на ОСОБА_10, в результаті чого заподіяв йому тілесні ушкодження у вигляді забою двох очей, забою підборіддя, забою правового плечового суглобу.

Розпорядженням начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області від 24.02.2017 № 2 дисциплінарне провадження щодо керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_2 закрито.

Із пояснення позивача, наданого до ТУ ДСА України в Житомирській області 21.02.2017, вбачається, що конфлікт між ОСОБА_10 та ОСОБА_2 мав місце 17.09.2016. Проте позивач указував, що з метою захисту своєї дружини хотів відштовхнути ОСОБА_10, але він вивернувся і наніс йому удар в обличчя, заподіявши тілесні ушкодження у вигляді травматичної екстракції лівого верхнього клика. 07.02.2017 слідчим прийнято рішення про закриття кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України.

Представником позивача надані до суду копії витягів з ЄДРДР, які підтверджують факт закриття кримінального провадження щодо потерпілого ОСОБА_10 та відкриття і не закінчення розслідування в кримінальному провадженні щодо спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_2 внаслідок подій 17.09.2016.

01.03.2017 направлено подання про притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності, у зв'язку із наявність в його діях ознак дисциплінарного проступку, передбаченого п.7 ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу", а саме перевищенням службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення (а.с.47-48). При цьому в поданні вказано на те, що ОСОБА_2 з власної ініціативи, самовільно та в порушення нормативних актів, перевищуючи свої службові повноваження, вирішив, що цивільна справа та 2 адміністративній справі можуть зберігатися у нього, а не в архіві суду.

У своїх поясненнях від 04.04.2017 ОСОБА_2 повідомив Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області, що його дії не суперечать ні Інструкції, ні Положенню, а навпаки він діяв у межах своїх повноважень, оскільки розцінив резолюцію голови суду як вказівку забезпечити підняття справ з архіву з метою перевірки їх наявності та наявності у них всіх матеріалів, що і було зроблено.

05 квітня 2017 року начальником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області прийнято розпорядження № 4, яким закрито 06 квітня 2017 року дисциплінарне провадження стосовно керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_2

Представники відповідача - Коростенського міськрайонного суду Житомирської області в судовому засіданні також наголошували на тому, що довіру до керівника апарату суду підривають наступні події.

09.10.2017 до Вищої ради правосуддя звернулася суддя Коростенського міськрайонного суду ОСОБА_9 про втручання в її діяльність, яке відбулось 28.09.2017 о 13 годині, а саме після оголошення судового рішення брат одного з обвинувачених наніс судді удар кулаком та погрожував їй вбивством, після чого наніс тілесні ушкодження працівнику конвойної служби поліції та розбив вхідні скляні двері суду. Під час інциденту голова суду перебував у відпустці, а заступник голови суду проводила судовий розгляд справи, ОСОБА_2 був відсутній на робочому місці, приміщення суду не охоронялося, а в залі суду був відсутній судовий розпорядник. Отож, ОСОБА_2 не вчинив всі дії для належного організаційного забезпечення діяльності суду, контролю за роботою судового розпорядника, охорони суду та з'явившись через 30 хвилин після інциденту навіть не поцікавився станом потерпілої судді. Поліцію викликали сторонні особи.

Під час зборів суддів 01.06.2018 та в межах судового розгляду даної справи представник відповідача - суддя ОСОБА_6 пояснила, що ОСОБА_2 без її відома та подальшого її сповіщення як судді особисто відкривав та допускав працівників прокуратури до її службового кабінету, тобто без наказу керівника виконав обов'язки не передбачені за посадою, що не заслуговує на довіру.

Разом з цим, представники суду вказували, що інформація про те, що 01.02.2018 до ЄРДР внесено відомості за № 0000036 відносно ОСОБА_2 про вимагання у одного з обвинувачених по справі, яка знаходиться на розгляді у судді Коростенського міськрайонного суду неправомірної вигоди, була взята до уваги під час розгляду питання щодо висловлення недовіри ОСОБА_2 як керівнику апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області, проте вона не була основною та єдиною підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

Із ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира Рожкової О.С. від 20.04.2018 в справі № 296/3684/18 слідує, що упровадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000036 від 01.02.2018 за підозрою ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 20.02.2018 підозрюваного ОСОБА_2 відсторонено від посади керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області строком на 2 місяці.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира Рожкової О.С. від 20.04.2018 в справі № 296/3684/18 продовжено строк відсторонення підозрюваного ОСОБА_2 від посади керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області в межах строку досудового розслідування, а саме до 16 травня 2018 року.

Кримінальне провадження знаходиться на судовому розгляді, жодного судового рішення - не прийнято.

При цьому представником позивача вказано на перекваліфікацію дій ОСОБА_2 у суді з ст.369 КК України на ст.190 КК України (Шахрайство).

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що в межах даної справи спірним є лише рішення зборів суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області, викладене у пункті 3 протоколу від 01.06.2018 № 3, та подальше звільнення позивача з роботи на підставі цього рішення.

Питання щодо висловлення недовіри керівнику апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_2 розглянуто та вирішено зборами суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області з дотриманням порядку проведення зборів суддів, тобто із дотриманням процедуру розгляду такого питання, установленої Законом № 1402-VIII та Положенням.

Відповідно до положень 3.11 розд. ІІ Правил поведінки працівника суду, поведінка працівника суду поза судом не повинна викликати сумніву в його порядності та чесності, або негативно впливати на роботу чи репутацію суду. Працівник суду повинен уникати ситуацій, які можуть загрожувати здоров'ю та безпеці колег; уникати спричинення шкоди навколишньому середовищу. У неробочий час працівник суду повинен поводитися таким чином, щоб не зашкодити гідності своєї професії та довірі громадян до суду.

Суд першої інстанції також, наголошує, що особиста поведінка працівника суду поза робочими годинами не повинна негативно впливати на авторитет суду. Поза судом працівник суду в будь-якій ситуації повинен дбати про особисту честь та гідність, уникати всього, що може нівелювати авторитет судової влади, зашкодити репутації суду, піддати сумніву його об'єктивність та незалежність при виконанні функцій по відправленню правосуддя. Працівник суду повинен уникати будь-яких особистих зв'язків, що можуть зашкодити його репутації, поставити під сумнів його честь та гідність. Поведінка працівника суду за межами суду не повинна викликати сумнівів у порядності та чесності працівника суду, негативно впливати на його роботу в суді чи репутацію суду взагалі.

В силу приписів частини третьої статті 155 Закону № 1402-VII повноваження щодо вирішення питання про висловлення недовіри керівнику апарату є дискреційним повноваженням та виключною компетенцією уповноваженого колегіального органу суддівського самоврядування - зборів суддів, суд приходить до висновку, що викладені обставини та події, які мали місце впродовж декількох років за участі чи причетності ОСОБА_2 під час обіймання ним посади керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області, можуть свідчити про втрату довіри керівника апарату суду з боку колективу та зборів суддів відповідного суду. А тому, суд першої інстанції відмовив позивачу в задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування протоколу зборів суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області № 3 від 01.06.2018 в частині висловлення недовіри керівнику апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_2

Оскільки, судом першої інстанції не встановлено підстав для визнання протиправним і скасування п.3 протоколу зборів суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області № 3 від 01.06.2018, тому Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області при прийнятті наказу від 18.06.2018 № 45/к діяло на підставі у межах та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно з вимог ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.1 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з вимогами ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ст.127 Закон України «Про судоустрій і статус суддів» організаційними формами суддівського самоврядування є збори суддів. Порядок здійснення суддівського самоврядування визначається відповідно до Конституції України цим Законом та іншими законами, а також регламентами і положеннями, що приймаються органами суддівського самоврядування згідно з Конституцією України та цим Законом.

Відповідно до ст.128 Закон України «Про судоустрій і статус суддів» збори суддів - зібрання суддів відповідного суду, на якому вони обговорюють питання внутрішньої діяльності цього суду та приймають колективні рішення з обговорюваних питань. Збори суддів скликаються головою відповідного суду за власною ініціативою або на вимогу не менше третини загальної кількості суддів цього суду. Збори суддів є повноважними, якщо на них присутні не менше двох третин кількості суддів цього суду. У голосуванні беруть участь лише судді цього суду. На збори суддів можуть запрошуватися працівники апарату суду, судді у відставці, представники громадських об'єднань, журналісти, інші особи. Збори суддів: обговорюють питання щодо внутрішньої діяльності суду чи роботи конкретних суддів або працівників апарату суду та приймають з цих питань рішення, що є обов'язковими для суддів та працівників цього суду; визначають спеціалізацію суддів з розгляду конкретних категорій справ; визначають рівень навантаження на суддів відповідного суду з урахуванням виконання ними адміністративних або інших обов'язків; заслуховують звіти суддів, які обіймають адміністративні посади в цьому суді, та керівника апарату суду; звертаються з поданням про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката, прокурора, посадової особи органу державної влади чи органу місцевого самоврядування за вчинення дій або бездіяльності, що порушують гарантії незалежності суду та судді; здійснюють інші повноваження, визначені цим Законом. Збори суддів приймають рішення більшістю голосів суддів, присутніх на зборах, відкритим голосуванням, якщо не буде прийнято рішення про проведення таємного голосування. Виконання рішень зборів суддів за дорученням зборів дає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч.4 ст.154 Закон України «Про судоустрій і статус суддів» начальник територіального управління Державної судової адміністрації України призначає за погодженням голови місцевого суду на посаду керівника апарату місцевого суду та звільняє з посади, застосовує за поданням голови місцевого суду заохочення або накладає дисциплінарні стягнення відповідно до закону.

Відповідно до ст.155 Закон України «Про судоустрій і статус суддів» організаційне забезпечення роботи суду здійснює його апарат, який очолює керівник апарату. Положення про апарат суду розробляється на підставі типового положення про апарат суду та затверджується зборами суддів відповідного суду. Керівник апарату суду несе персональну відповідальність за належне організаційне забезпечення суду, суддів та судового процесу, функціонування Єдиної судової інформаційної (автоматизованої) системи, інформує збори суддів про свою діяльність. Збори суддів можуть висловити недовіру керівнику апарату суду, що має наслідком звільнення його з посади. Керівника апарату місцевого суду, його заступника призначає за погодженням голови відповідного суду на посаду та звільняє з посади начальник відповідного територіального управління Державної судової адміністрації України.

Як передбачено ст.3 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII категорія «Б» - посади: керівників апаратів місцевих судів, керівників структурних підрозділів апаратів судів, їх заступників.

Відповідно до ч.3 ст.20 ЗУ «Про державну службу» спеціальні вимоги до осіб, які претендують на зайняття посад державної служби категорій «Б» і «В», визначаються суб'єктом призначення з урахуванням вимог спеціальних законів, що регулюють діяльність відповідного державного органу, в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Згідно з п.5 ч.1 ст.17 ЗУ «Про державну службу» повноваження керівника державної служби здійснюють: в інших державних органах або в разі прямого підпорядкування окремій особі, яка займає політичну посаду, - керівник апарату. Керівник апарату перебуває у трудових відносинах з судом, як роботодавцем, проте призначення на посаду та звільнення з посади здійснюється начальником територіального управління Державної судової адміністрації України за поданням голови суду.

Крім того, згідно з протоколу зборів суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області №3 від 01.06.2018 колегіально (в кількості 6 суддів "За", один "Утримався") вирішено висловити недовіру керівнику апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_2. Також, в межах цього питання, в протоколі зазначено, що дане питання виникло у зв'язку з недобросовісним виконанням своїх функціональних обов'язків з підстав неналежного організаційного забезпечення суду, суддів та судового процесу, можливості причетності керівника апарату до корупційних дій, вимагання та отримання неправомірної вигоди, порушення загальнообов'язкових етичних норм поведінки, що негативно впливають на правовий статус державного службовця.

Як зазначалось вище, у відповідності до ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ст.127 Закон України «Про судоустрій і статус суддів» організаційними формами суддівського самоврядування є збори суддів. Порядок здійснення суддівського самоврядування визначається відповідно до Конституції України цим Законом та іншими законами, а також регламентами і положеннями, що приймаються органами суддівського самоврядування згідно з Конституцією України та цим Законом.

Відповідно до ст.128 Закон України «Про судоустрій і статус суддів» збори суддів - зібрання суддів відповідного суду, на якому вони обговорюють питання внутрішньої діяльності цього суду та приймають колективні рішення з обговорюваних питань.

Збори суддів скликаються головою відповідного суду за власною ініціативою або на вимогу не менше третини загальної кількості суддів цього суду. Збори суддів є повноважними, якщо на них присутні не менше двох третин кількості суддів цього суду. У голосуванні беруть участь лише судді цього суду.

На збори суддів можуть запрошуватися працівники апарату суду, судді у відставці, представники громадських об'єднань, журналісти, інші особи. Збори суддів: обговорюють питання щодо внутрішньої діяльності суду чи роботи конкретних суддів або працівників апарату суду та приймають з цих питань рішення, що є обов'язковими для суддів та працівників цього суду; визначають спеціалізацію суддів з розгляду конкретних категорій справ; визначають рівень навантаження на суддів відповідного суду з урахуванням виконання ними адміністративних або інших обов'язків; заслуховують звіти суддів, які обіймають адміністративні посади в цьому суді, та керівника апарату суду; звертаються з поданням про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката, прокурора, посадової особи органу державної влади чи органу місцевого самоврядування за вчинення дій або бездіяльності, що порушують гарантії незалежності суду та судді; здійснюють інші повноваження, визначені цим Законом. Збори суддів приймають рішення більшістю голосів суддів, присутніх на зборах, відкритим голосуванням, якщо не буде прийнято рішення про проведення таємного голосування. Виконання рішень зборів суддів за дорученням зборів покладається на голову відповідного суду або його заступника.

Згідно з п.3 ч.1 ст.24 Закон України «Про судоустрій і статус суддів» голова суду контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, а також вносить подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства.

Відповідно до п.1.3. Положення про апарат Коростенського міськрайонного суду Житомирської області затвердженого зборами суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 30.03.2015 та погодженого начальником ТУ ДСА України в Житомирській області, голова суду контролює ефективність діяльності апарату суду, вносить подання про призначення на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду та про звільнення їх з посад, а також про застосування заохочень або накладення дисциплінарних стягнень відповідно до законодавства (а.с.140).

Згідно з п.3.1. Положення про апарат, апарат суду очолює керівник апарату суду. Керівника апарату та заступника керівника апарату призначає на посаду та звільняє з посади начальник територіального управління Державної судової адміністрації України за поданням голови суду.

Відповідно до п.3.3. Положення про апарат, керівник апарату суду підзвітний зборам суддів. Заохочення або накладення дисциплінарного стягнення стосовно керівника апарату суду та його заступників застосовується начальником територіального управління Державної судової адміністрації України за поданням голови суду. Також, п.3.5 Положення про апарат, передбачено певні повноваження керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області.

Згідно з п.3.7.-3.8. Положення про апарат, керівник апарату суду несе персональну відповідальність за належне організаційне забезпечення діяльності суду, суддів та судового процесу, функціонування автоматизованої системи документообігу суду. Керівник апарату суду звітує перед зборами суддів про діяльність апарату суду. Збори суддів можуть висловити недовіру керівнику апарату суду. У зв'язку з висловленням недовіри, керівник апарату суду звільняється з посади у порядку, встановленому ч.3 ст.149 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» з дотриманням вимог Кодексу законів про працю України та Закону України «Про державну службу».

Як зазначалось вище та встановлено судом першої інстанції, причинами висловлення недовіри керівнику апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області стали недотримання керівником апарату суду ОСОБА_2 вимог ст.155 ч.3 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", ст.ст.2, 8 Закону України "Про державну службу", п.6 Розділу 4 Загальних Правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, що має прояв у належному організаційному забезпеченні суду, суддів та судового процесу, функціонування Єдиної судової інформаційної (автоматизованої) системи. Також, недобросовісності виконання своїх функціональних обов'язків з підстав неналежного організаційного забезпечення суду, суддів та судового процесу, можливої причетності керівника апарату суду до корупційних дій, вимагання та отримання неправомірної вигоди, порушення загальновизнаних етичних норм поведінки, що негативно впливає на правовий статус державного службовця, служба якого ґрунтується на таких принципах: служіння українському народу та українській державі, демократизму, гуманізму, соціальної справедливості, верховенства права, що забезпечує пріоритет прав і свобод людини і громадянина, професіоналізму, ініціативності, чесності, відданості справі, персональної відповідальності за виконання посадових повноважень, дотримання службової дисципліни, політичної неупередженості, відкритості, гласності та контрольованості.

Крім того, вплинуло на прийняте рішення зборів суддів (на думку позивача, що вбачається з апеляційної скарги) наявність внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальних проваджень за № 0000036 від 01.02.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190, ч.4 ст.27, ч.2 ст.15, ч.3 ст.369 Кримінального кодексу України, та за №0000144 від 17.05.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 Кримінального кодексу України.

Разом з тим, відповідачем зазначено, що керівник апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області не звітував про діяльність суду за 2017 рік.

Судом першої інстанції встановлено, що незалежність судді і авторитет суду залежать і від якісного адміністрування і від злагодженої взаємодії між керівником суду, суддями і керівником апарату у організаційно-технічному та інформаційному забезпеченні діяльності суду передумовою якої є високі професійні і морально-етичні якості керівника апарату.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 19.12.2008 року № 17 «Про деякі питання, що виникають у судовій практиці щодо позовів до органів суддівського самоврядування» визначено, що у контексті положень КАС України органи суддівського самоврядування (збори суддів, конференції суддів, з'їзд суддів України, ради суддів) при здійсненні ними дій (бездіяльності) чи прийнятті рішень, пов'язаних із реалізацією функцій суддівського самоврядування, не є суб'єктами владних повноважень і не можуть бути відповідачами у відповідних адміністративних справах. Компетенція адміністративних судів відповідно до КАС України на розгляд таких спорів не поширюється.

Крім того, п.1.4. Положення про збори суддів Коростенського міськрайонного суду, затвердженого протоколом зборів суддів № 5 від 28.05.2015 (із змінами від 01.06.2018 протокол зборів суддів), визначено, що основними засадами діяльності зборів суддів є відкритість, гласність, законність, рівність прав всіх суддів, незалежність суддів, вільне волевиявлення, об'єктивність, колегіальність прийняття рішень, обов'язковість рішень зборів для всіх суддів.

Відповідно до п.2.2. Положення про збори суддів, - збори суддів, зокрема: заслуховують інформацію керівника апарату суду про його діяльність та можуть висловити недовіру керівнику апарату суду, що тягне за собою звільнення його з посади.

Згідно з п.3.1. Положення про збори суддів, - збори суддів Коростенського міськрайонного суду скликаються головою суду (особою, яка у встановленому законом порядку виконує обов'язки голови суду), за власною ініціативою або на вимогу не менше третини загальної кількості суддів, які працюють у цьому суді.

Відповідно до п.3.3. Положення про збори суддів, голова суду (особа, яка у встановленому законом порядку виконує обов'язки голови суду) визначає дату, час та місце проведення зборів, схвалює попередній порядок денний (перелік питань, що виносяться на розгляд зборів суддів), а також осіб, які відповідають за підготовку окремих питань порядку денного (доповідачів, співдоповідачів). У разі, якщо голова суду (особа, яка у встановленому законом порядку виконує обов'язки голови суду) скликає збори на вимогу не менше третини загальних кількості суддів, які працюють у цьому суді, до порядку денного мають бути включені всі питання, що є предметом зазначеної вимоги.

Згідно з п.3.4. Положення про збори суддів, передбачено, що про день, час та місце скликання зборів та питання, які виносяться на їх розгляд, учасники зборів повідомляються не пізніш як за три робочі дні до дати проведення зборів. У виключних випадках, з урахуванням необхідності оперативно вирішити певне питання та важливості цього питання, про день і час скликання зборів та питання, що виносяться на їх розгляд, учасники зборів повідомляються не пізніше як за один робочий день до проведення зборів.

Як передбачено п.3.5. Положення про збори суддів, повідомлення суддів та осіб, запрошених на збори, про день, час і місце скликання зборів, питання, що виносяться на їх розгляд, забезпечується головою суду (особою, яка у встановленому законом порядку виконує обов'язки голови суду). Інформація про день, час і місце проведення зборів розміщується на офіційному веб-сайті суду, а також шляхом повідомлення кожного судді уповноваженою особою апарату суду.

Відповідно до п.3.6. Положення про збори суддів, на збори суддів можуть запрошуватися працівники апарату суду, судді у відставці, представники громадськості, представники засобів масової інформації, інші особи.

Згідно з п.4.7. Положення про збори суддів, збори суддів є повноважними, якщо на них присутні не менше двох третин кількості суддів, які працюють у цьому суді.

Відповідно до п.3.8. Положення про збори суддів, кількість суддів, які працюють у суді, визначається відповідно до Закону України "Про судоустрій і статус суддів". Суддями, які працюють у Коростенському міськрайонному суді, вважаються всі судді, які перебувають у штаті відповідного суду, до видання головою суду відповідно до пункту 4 частини першої статті 24, пункту 4 частини першої статті 29, пункту 4 частини першої статті 34, пункту 4 частини першої статті 41 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" на підставі акта про звільнення судді з посади (про переведення судді до іншого суду) відповідного наказу.

Як передбачено п.4.8. Положення про збори суддів, судді беруть участь у зборах особисто. Судді, які на час проведення зборів перебувають у відпустці, або з інших причин тимчасово не працюють, не позбавляються права брати участь у зборах суддів та голосувати (п.3.9 розд. 3 Положення).

Крім того, у відповідності до ч.1,4 ст.128 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів" ( в редакції чинній на момент проведення зборів суддів, протокол яких оскаржується) збори суддів - зібрання суддів відповідного суду, на якому вони обговорюють питання внутрішньої діяльності цього суду та приймають колективні рішення з обговорюваних питань. Збори суддів є повноважними, якщо на них присутні не менше двох третин кількості суддів цього суду. У голосуванні беруть участь лише судді цього суду. На збори суддів можуть запрошуватися працівники апарату суду, судді у відставці, представники громадських об'єднань, журналісти, інші особи.

Тобто, колегія суддів зазначає, що ЗУ "Про судоустрій і статус суддів" має вищу юридичну силу, ніж Положення про збори суддів Коростенського міськрайонного суду. В свою чергу, ЗУ "Про судоустрій і статус суддів" не передбачає, що судді, які не мають повноважень, та (або) знаходяться у відпусті, та (або) знаходяться на лікарняному не мають права брати участь в зборах суддів. Стаття 128 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів" вказує лише на склад суддів, статус судді та їх приналежність до відповідного суду. Також, це забезпечується ч.2 ст.56 даного Закону, яка передбачає, що суддя має право брати участь у суддівському самоврядуванні.

Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 19.04.2018 в справі №9901/18/17 прийшла до висновку, що навіть якщо у судді відсутні повноваження, що зумовлює неможливість здійснення правосуддя таким суддею, однак не звільняє його від необхідності перебувати на робочому місці. Тобто, суддя відповідного суду, без повноважень, однак знаходиться у штаті відповідного суду не позбавлений права брати участь у зборах суддів цього суду.

Також, колегія суддів, вважає за необхідне зазначити, що згідно з п.6.2 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя присвячує свою професійну діяльність виконанню судових функцій, до яких належать не тільки виконання судових та посадових обов'язків у судовому розгляді справи та винесення рішень, а й інші завдання, що стосуються судової посади та діяльності суду.

У відповідності до п.4.13 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя має право засновувати чи вступати в асоціації суддів, входити в інші організації, що представляють інтереси суддів.

Враховуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що суддя відповідного суду не позбавлений права приймати участь в зборах суддів цього суду, навіть якщо в нього відсутні повноваження, він знаходиться у відпустці або на лікарняному.

Також, згідно з п.4.10. Положення про збори суддів, при наявності кворуму голова суду оголошує про відкриття зборів. З числа суддів, присутніх на зборах, шляхом відкритого голосування обираються головуючий зборів та секретар зборів. Головуючий на зборах та секретар зборів вважаються обраними, якщо за кожного з них проголосувала більшість суддів, присутніх на зборах.

Як передбачає п.4.23. Положення про збори суддів, рішення зборів приймають більшістю голосів суддів, присутніх на зборах, якщо інше не передбачено законодавством. Якщо за прийняття рішення не проголосувало більше половини суддів, присутніх на зборах, рішення вважається не прийнятим. При рівності голосів "за" і "проти" рішення також вважається не прийнятим.

Відповідно до п.4.26. Положення про збори суддів, рішення приймаються за результатами відкритого або таємного голосування. Рішення щодо обрання на адміністративні посади або звільнення з цих посад, а також про обрання делегатів на з'їзд суддів України та на спільні збори суддів місцевих загальних судів приймаються лише таємним голосуванням. За рішенням зборів таємне голосування може проводитися і з інших питань. Рішення про таємне голосування в цьому випадку приймається більшістю голосів суддів, присутніх на зборах, шляхом відкритого голосування. Решта рішень приймаються зборами суддів шляхом відкритого голосування.

Згідно з п.4.43. Положення про збори суддів, прийняте за наслідками голосування рішення зборів підписується головуючим на зборах та секретарем зборів. Підготовка текстових рішень зборів суддів за кожним прийнятим зборами суддів рішенням не є обов'язковою. Рішення зборів набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інше не зазначено в рішенні, та є обов'язковими для суддів та працівників апарату суду. Рішення зборів суддів може бути оскаржене до суду в загальному порядку.

Відповідно до п.4.45. Положення про збори суддів, на зборах суддів секретарем зборів ведеться протокол, в якому письмово фіксується перебіг засідання. Одночасно може здійснюватися фіксування зборів технічними засобами. Протокол зборів складається у письмовій формі та має містити: назву зборів, дату і місце їх проведення; відомості про кількість суддів, які працюють в суді на день проведення зборів; відомості про кількість суддів, які присутні на зборах; відомості про розгляд організаційних питань (відкриття засідання, наявність кворуму, обрання головуючого на зборах та секретаря зборів, затвердження порядку денного, затвердження регламенту виступів тощо); зазначення доповідача з кожного питання, суть питання, стислий перебіг обговорення, а також результати голосування та прийняте рішення. За необхідності підтвердження результатів голосування з питань, що внесені до порядку денного та за якими зборами прийняте рішення, секретарем зборів суддів можуть готуватися витяги з протоколу зборів та рішення зборів суддів. Протокол зборів складається в повному обсязі в п'ятиденний термін з дня проведення зборів, і підписується головуючим на зборах та секретарем зборів. До нього додається відповідний носій інформації з даними фіксування зборів технічними засобами. Протокол зборів та додані до нього матеріали зборів секретарем зборів передаються до архіву суду та зберігаються в архіві суду постійно.

Враховуючи зазначене, Положення про збори суддів, ЗУ "Про судоустрій і статус суддів", колегія суддів приходить до висновку, що голова суду мав усі підстави для скликання та в установленому порядку проведення зборів суддів, у відповідності до гарантії об'єктивності та законності юридично значимих рішень зборів суддів, що повинні відповідати волевиявленню більшості суддів у контексті врахування принципу превалювання змісту над формою.

Керівник апарату був повідомлений про збори належним чином, що підтверджується, зокрема його присутністю на зазначених зборах 01 червня 2018 року.

У відповідності до протоколу зборів суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області №3 від 01.06.2018 судом першої інстанції та апеляційної встановлено, що збори суддів відбулись за наявності кворуму.

Головуючий на зборах голова Коростенського міськрайонного суду Житомирської області вніс для обговорення питання щодо затвердження порядку денного.

Після, внесення обговорення питань щодо внесення змін до Положення про збори суддів Коростенського міськрайонного суду Житомирської області на обговорення та голосування поставлено питання відносно висловлення недовіри керівнику апарату.

За результатами голосування більшість суддів вирішили висловити недовіру керівнику апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_2

В частині доводів позивача щодо врахування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальних проваджень за № 0000036 від 01.02.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190, ч.4 ст.27, ч.2 ст.15, ч.3 ст.369 Кримінального кодексу України, та за № 0000144 від 17.05.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.368 ч.3 Кримінального кодексу України, колегія суддів зазначає, що на момент розгляду справи в судді першої інстанції кримінальне провадження знаходиться на судовому розгляді, жодного судового рішення - не прийнято, а тому вину особи не доведено.

Проте, як вірно зазначив суд першої інстанції, відповідно до ч.1 ст.4 ЗУ "Про державну службу", державна служба здійснюється з дотриманням таких принципів, зокрема:

- верховенства права - забезпечення пріоритету прав і свобод людини і громадянина відповідно до Конституції України, що визначають зміст та спрямованість діяльності державного службовця під час виконання завдань і функцій держави;

- законності - обов'язок державного службовця діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

- доброчесності - спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень.

Згідно з рішенням Ради суддів України від 06.02.2009 № 33 затверджено Правила поведінки працівника суду.

Метою цих Правил є встановлення стандартів моральної цілісності та відповідної поведінки працівників суду, які ґрунтуються на дотриманні особистої, професійної та організаційної етики задля підтримання авторитету, незалежності і ефективності судової влади, підвищення довіри громадськості до суду. Ці правила встановлюють загальні вимоги поведінки працівників суду, якими вони мають керуватись під час та поза виконанням своїх службових обов'язків.

Відповідно до п.п.1.1, 1.4 Правил №33, ці Правила поширюються на будь-яку особу, яка працює в суді, крім суддів. На державних службовців суду, крім цих Правил, поширюються також Загальні правила поведінки державного службовця. Працівник суду повинен дотримуватися високих стандартів поведінки з метою забезпечення незалежності судових органів.

Згідно з п.2.1 Правил №33, стандарти етичної поведінки працівника суду базуються на нормах життя у суспільстві та поваги до гідності людини. Втратою гідності працівника суду може бути кожен вчинок, який принижує гідність його/її як людини та негативно впливає на авторитет і довіру до нього/неї у професійній сфері, як працівника суду, та до суду як конкретної державної установи, і як інституту судової влади в цілому.

Як передбачено п.3.1 Правил №33 у своїй службовій діяльності та поза службою кожен працівник суду зобов'язаний: дотримуватись Конституції України та законів України; прагнути бути обізнаним з усіма вимогами законів і підзаконних актів, правилами та процедурами щодо своїх службових обов'язків і неухильно виконувати їх.

Відповідно до п.3.11 Правил №33, поведінка працівника суду поза судом не повинна викликати сумніву в його порядності та чесності, або негативно впливати на роботу чи репутацію суду. Працівник суду повинен уникати ситуацій, які можуть загрожувати здоров'ю та безпеці колег; уникати спричинення шкоди навколишньому середовищу. У неробочий час працівник суду повинен поводитися таким чином, щоб не зашкодити гідності своєї професії та довірі громадян до суду.

Враховуючи зазначене суд першої інстанції прийшов до висновку, з яким погоджується апеляційний суд, що особиста поведінка працівника суду поза робочими годинами не повинна негативно впливати на авторитет суду. Поза судом працівник суду в будь-якій ситуації повинен дбати про особисту честь та гідність, уникати всього, що може нівелювати авторитет судової влади, зашкодити репутації суду, піддати сумніву його об'єктивність та незалежність при виконанні функцій по відправленню правосуддя. Працівник суду повинен уникати будь-яких особистих зв'язків, що можуть зашкодити його репутації, поставити під сумнів його честь та гідність. Поведінка працівника суду за межами суду не повинна викликати сумнівів у порядності та чесності працівника суду, негативно впливати на його роботу в суді чи репутацію суду взагалі.

Також, суд першої інстанції зазначив, що в Бангалорських принципах поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, зазначено, що довіра суспільства до судової системи, а також до авторитету судової системи в питаннях моралі, чесності та непідкупності судових органів посідає першочергове місце в сучасному демократичному суспільстві.

А тому, викладені обставини та події, які мали місце впродовж декількох років за участі чи причетності ОСОБА_2 під час обіймання ним посади керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області, можуть свідчити про втрату довіри керівника апарату суду з боку колективу та зборів судді відповідного суду. В свою чергу, вирішення питання про висловлення недовіри керівнику апарату є дискреційним повноваженням та виключною компетенцією уповноваженого колегіального органу суддівського самоврядування - зборів суддів.

В частині доводів апелянта, щодо порушення процедури проведення голосування, а саме проведення відкритого голосування, а не таємного та посилання на п.4.26. Положення про збори суддів, колегія суддів зазначає, наступне.

У відповідності до ч.11 ст.128 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів" збори суддів приймають рішення більшістю голосів суддів, присутніх на зборах, відкритим голосуванням, якщо не буде прийнято рішення про проведення таємного голосування. В свою чергу,як встановлено судом, питання про проведення таємного голосування суддями не виносилось, в зв'язку з чим проводилось відкрите голосування.

Крім того, позивач помилково ототожнює посаду керівника апарату з адміністративною посадою в судді, оскільки у відповідності до ч.1 ст.20 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів" адміністративними посадами в суді є посади голови суду та заступника (заступників) голови суду. В свою чергу, як видно з даної норми, керівник апарату не відноситься до адміністративної посади.

Тобто, з урахуванням цих норм, колегія суддів приходить до висновку, що оскільки керівник апарату не адміністративна посада та питання про таємне голосування щодо висловлення недовіри керівнику апарату не підіймалось, то дані доводи позивача не знаходять свого підтвердження.

Щодо позовної вимоги про скасування наказу Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області від 18.06.2018 № 45/к про звільнення його з посади керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до норм законодавства та внутрішньої документації начальник ТУ ДСА України у Житомирській області за поданням голови місцевого суду призначає на посаду керівника апарату місцевого суду, заступника керівника апарату місцевого суду та звільняє їх з посади.

Наказ територіального управління Державної судової адміністрації України у Житомирській області від 18.06.2018 № 45/к «Про звільнення керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_2» прийнято начальником управління на реалізацію вимог встановлених ч.3, 4 ст.155 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у зв'язку з отриманням протоколу зборів суддів №3 від 01.06.2018 про висловлення недовіри керівнику апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_2

Ураховуючи зазначене, Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області при прийнятті наказу від 18 червня 2018 року № 45/к діяло на підставі у межах та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, у зв'язку з чим суд першої інстанції правильно дійшов висновку про відмову у задоволенні позовної вимоги відносно протиправності та скасування наказу ТУ ДСА України у Житомирській області від 18.06.2018 №45/к.

Разом з тим, суд першої інстанції прийшов до висновку, з чим погоджується колегія суддів, що позовні вимоги щодо поновлення ОСОБА_2 на посаді керівника апарату Коростенського міськрайонного суду Житомирської області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від позовних вимог відносно визнання протиправними та скасування протоколу зборів суддів від 01.06.2018 №3 та визнання протиправними та скасування наказу від 18 червня 2018 року № 45/к у задоволенні яких відмовлено, у зв'язку із зазначеним у задоволенні похідних позовних вимог також не підлягає задоволенню.

Отже, висновки суду першої інстанції про те, що у спірних правовідносинах Коростенський міськрайонний суд Житомирської області, Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області діяли у межах наданих повноважень на виконання законодавства і реалізації рішення зборів суддів без порушень прав позивача, у зв'язку з чим не встановлено протиправних дій відповідачів, є правомірними.

Враховуючи зазначене колегія суддів приходить до висновку, що за таких обставин, відсутні правові підстави для задоволення адміністративного позову та доводи зазначені в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду першої інстанції.

У відповідності з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Крім того, ЄСПЛ у п.36 по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97 від 1 липня 2003 року зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (див. п.30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 року).

Судова колегія зазначає, що згідно з практикою ЄСПЛ, зокрема, в рішенні по справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, п. 29).

Оскільки, доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах законодавства та не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, та ухвалив судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 23 січня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття. Порядок касаційного оскарження передбачений ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Драчук Т. О.

Судді Загороднюк А.Г. Полотнянко Ю.П.