Справа № 120/943/19-а
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2019-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без розгляду

м. Вінниця

22 квітня 2019 р. Справа № 120/943/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Яремчука Костянтина Олександровича,

за участі секретаря судового засідання: Кулика Віталія Віталійовича,

позивач у судове засідання не з`явився,

представника відповідача: Луцика Андрія Васильовича,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:
19 березня 2019 року до Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою суду від 22 березня 2019 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі; вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

02 квітня 2019 року на адресу суду від представника військової частини НОМЕР_1 надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду. Обгрунтовуючи подану заяву, представник відповідача вказав на пропущення позивачем строку звернення до адміністративного суду, що, на його думку, становить один місяць (при умові, якщо враховувати положення частини 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України) або три місяці (якщо враховувати положення частини 1 статті 233 Кодексу законів про працю України). З урахуванням статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України наведене є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримав раніше подану заяву про залишення позовної заяви без розгляду та вказав на те, що позивачу було відомо про проведений із ним повний розрахунок ще 19 червня 2018 року, про що йдеться у позовній заяві та не заперечується позивачем. Проте, до суду позивач звернувся більш, ніж понад вісім місяців з моменту, коли йому стало відомо про проведений із ним остаточний розрахунок.

В судове засідання позивач не з`явився, хоч про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся завчасно та належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення та складена серетарем судового засідання телефонограма.

Водночас, 22 квітня 2019 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про розгляд справи без його участі.

З урахуванням положень частини 3 статі 194 Кодексу адміністративного судочинства України та за відсутності підстав для відкладення розгляду справи, передбачених статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у відсутності позивача.

Розглянувши подану представником відповідача заяву про залишення позовної заяви без розгляду, дослідивши матеріали адміністративної справи, суд зважає на таке.

Особливості строків звернення до адміністративного суду врегульовані статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), частиною 1 якої передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За загальним правилом для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 2 статті 122 КАС України).

Водночас, відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Визначаючись з приводу того, чи врегульовано іншими законами інші строки для звернення до адміністративного суду у правовідносинах, пов`язаних із затримкою виплати працівникові усіх сум при звільненні, суд враховує положення статті 233 Кодексу законів про працю України. Так, частиною 1 згаданої статті передбачено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

На переконання суду, встановлений частиною 1 статті 233 Кодексу законів про працю України тримісячний строк звернення до суду з метою вирішення трудового спору і є тим іншим строком в розумінні частини 3 статті 122 КАС України, який слід застосовувати в даному випадку.

Більше того, у рішенні Конституційного Суду України №4-рп/2012 від 22 лютого 2012 року у справі щодо офіційного тлумачення положень статті 233 Кодексу законів про працю України у взаємозв`язку з положеннями статей 117, 237-1 цього кодексу суд конституційної юрисдикції роз`яснив, що для звернення працівника до суду з заявою про вирішення трудового спору щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні та про відшкодування завданої при цьому моральної шкоди встановлено тримісячний строк, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично з ним розрахувався.

Аналогічні висновки викладені й у постанові Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року №13 "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці". Так, у пункті 25 вказаної постанови зазначено, що непроведення розрахунку з працівником у день звільнення або, якщо в цей день він не був на роботі, наступного дня після його звернення з вимогою про розрахунок є підставою для застосування відповідальності, передбаченої статтею 117 Кодексу законів про працю України. У цьому разі перебіг тримісячного строку звернення до суду починається з наступного дня після проведення зазначених виплат незалежно від тривалості затримки розрахунку.

Такі ж правові висновки містять і судові рішення Верховного Суду (зокрема, у постановах від 13 березня 2019 року (справа №813/1001/17), від 24 січня 2019 року (справа №802/28/16-а).

Відтак, наведене вище свідчить, що у правовідносинах, пов`язаних із затримкою виплати працівникові усіх сум при звільненні, застосовується тримісячний строк звернення до суду, який обчислюється з дня фактичного розрахунку з працівником при звільненні.

Отже, посилання позивача у позовній заяві на те, що ним не пропущено строк звернення до адміністративного суду, оскільки відповідь від відповідача про відмову у виплаті середнього заробітку за весь час затримки він отримав 14 березня 2019 року, судом оцінюються критично, адже моментом, з яким пов`язується початок перебігу строку для звернення до суду у подібних правовідносинах, є дата фактичного розрахунку із працівником при звільненні, на що вказує Конституційний Суд України у згаданому вище рішенні, Верховний Суд України у своїй постанові пленуму та судова практика Верховного Суду.

Не беруться судом до уваги також і посилання представника відповідача на необхідності застосування до спірних правовідносин положень частини 5 статті 122 КАС України, адже помилково вважати, що правовідносини, пов`язані із затримкою виплати працівникові усіх сум при звільненні, виникли при звільненні з публічної служби. До такого висновку суд дійшов з огляду на те, що спір щодо виплати середнього заробітку за весь час затримки до фактичного розрахунку не стосується проходження позивачем публічної служби.

Натомість, судом встановлено, що із ОСОБА_1 відповідачем проведено повний розрахунок при звільненні 19 червня 2018 року, що не заперечується позивачем, адже у позовній заяві останній просить зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити йому компенсацію за період з 12 червня по 19 червня 2018 року.

Про те, що з позивачем проведено розрахунок при звільненні саме 19 червня 2018 року свідчить й лист військової частини НОМЕР_1 вих. №350/118/491/пс від 22 лютого 2019 року.

Наслідки пропущення строку звернення до адміністартивного суду, що були виявлені судом після відкриття провадження у справі, визначені частиною 3 статті 123 КАС України, відповідно до якої, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Вказаній нормі кореспондують положення пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України.

Відтак, в ході розгляду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду знайшов підтвердження факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду, що є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 194, 205, 240 Кодексу адміністративного судочинства України, статтею 233 Кодексу законів про працю України,

УХВАЛИВ:
Заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.
Відповідно до статті 295 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 02.05.2019

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович