Справа № 240/1073/19
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2019-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2019 року м. Житомир справа № 240/1073/19

категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

судді Черняхович І.Е.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Малинської районної державної адміністрації Житомирської області про визнання протиправними та скасування висновку і розпорядження,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 (далі - позивач) із позовом до Малинської районної державної адміністрації Житомирської області (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» від 30 листопада 2018 року щодо керівника апарату Малинської районної держаної адміністрації - ОСОБА_1 та розпорядження голови Малинської районної державної адміністрації 01-К від 14.01.2019 "Про затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або ""В" ОСОБА_1.

В обгрунтування позову зазначила, що вона працює на посаді керівника апарату Малинської районної державної адміністрації з 01.07.2017. Відповідно до розпорядженням голови Малинської районної державної адміністрації 87-К від 28.09.2018 щодо позивача проведено оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за результатами якого складено негативний висновок. Вважає, що оцінювання та виставлення балів за виконання завдань, проведено необ'єктивно, з порушенням етапів проведення оцінювання, порушенням строків ознайомлення із результатами оцінювання. Зазначає, що протягом року всі ключові показники результативності та ефективності були досягнуті. Крім того, за поданням відповідача 23.06.2018 вона нагороджена Почесно грамотою Голови Житомирської обласної державної адміністрації «за багаторічну сумлінну працю, високий професіоналізм, вагомий особистий внесок у розвиток державної служби, активну життєву позицію...». Виходячи з викладеного, позивач вважає, що висновок щодо результатів оцінювання її службової діяльності прийнятий із порушенням закону, є необ'єктивним, упередженим та як наслідок і суттєво заниженою оцінкою, що не відповідає дійсності, а тому підлягає скасуванню. У зв'язку з цим, розпорядження голови 01-К від 14.01.2019, яким затверджено незаконний, на думку позивача, висновок, також підлягає скасуванню. З цих підстав позивач і звернулася до суду.

18.02.2019 ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено справу в судове засідання на 13.03.2019 об 11:30.

12.03.2019 на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позов із запереченнями проти позиції позивача. В обгрунтування заперечень зазначено, що оцінювання службової діяльності керівника апарату проведено на підставі розпорядження голови райдержадміністрації від 28.09.2018. Виконання завдань, ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності позивача оцінено головою райдержадміністрації з урахуванням критерії виставлення балів, а також з дотриманням етапів, визначених Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2017 640. Щодо порушення відповідачем строків ознайомлення ОСОБА_1 із результати оцінювання - вказує на неправомірні дії позивача щодо ознайомлення із результати. Таким чином, на думку відповідача, етап оцінювання, визначення результатів оцінювання та їх затвердження проведено відповідно до вимог чинного законодавства та у межах зазначених повноважень, а тому просить суд відмовити в задоволенні позову.

В судовому засіданні 13.03.2019 представник позивача позов підтримала, просила його задовольнити з викладених у ньому підстав. Додатково пояснила, що негативний висновок позбавляє її права на отримання чергового рангу державного службовця.

Представник відповідача заперечила проти задоволення позову, з підстав, викладених у відзиві на позов. Повідомила, що висновок щодо результатів оцінювання жодних прав позивача не порушує, лише має наслідком повторне оцінювання. В судовому засідання оголошувалася перерва до 28.03.2019 для надання додаткових письмових пояснень щодо фактів порушення прав позивача.

21.03.2019 до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, із запереченнями щодо доводів відповідача, аналогічним доводам, викладеним у позовній заяві. Додатково позивач наголошує, що протягом 2018 року жодних зауважень щодо виконання завдань не висловлювалося, нарад з питань неналежного, неповного або несвоєчасного виконання нею завдань протягом року не проводилося. Однак, за підсумками року без будь-якого обгрунтування з боку голови райдержадміністрації надано негативний висновок. Окрім того, позивач зазначає, що своїми діями голова Малинської райдержадміністрації порушив її права, а саме: права на повагу до своєї особистості, честі та гідності, справедливе і шанобливе ставлення з боку керівництва, права на отримання премії та переважного просування по державній службі.

В судових засіданнях 28.03.2019 та 11.04.2019 оголошувалася перерва для витребування у відповідача додаткових доказів по справі.

Протягом судового розгляду справи позивач та відповідач надали додаткові пояснення щодо заявлених вимог та заперечень по суті справи.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та з'ясувавши всі обставини справи, ухвалою суду від 18.04.2019, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, за клопотанням всіх учасників справи прийнято рішення про перехід у письмове провадження.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Розпорядженням голови Малинської районної державної адміністрації 39-К від 12.04.2017 ОСОБА_1 з 01.08.2017 переведена на посаду керівника апарату (а.с. 16). Відповідно до довідки 01-к від 07.02.2019, виданою Малинською райдержадміністрацією, посада позивача відноситься до посад державної служби категорії «Б» (а.с. 17). Головою райдержадміністрації Кисельчук Д.В. 26.12.2017 погоджено 4 Завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який замає посаду державної служби категорії «Б» - керівника апарату ОСОБА_1 (а.с. 18-20).

Розпорядженням 87-К від 28.09.2018 «Про проведення оцінювання службової діяльності керівника апарату та керівників структурних підрозділів райдержадміністрації» призначено проведення у листопаді 2018 року оцінювання результатів службової діяльності позивача (а.с. 21, звор.-22).

Згідно із Висновком щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця за перше-четверте завдання позивачу виставлено 1,0 бал за кожне завдання, середній бал - 1,0, що у підсумку є негативним результатом оцінювання (а.с. 26, звор.-27).

Розпорядженям 01-К від 14.07.2019 затверджено висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності позивача (а.с. 28).

На думку позивача, оцінювання проведено необ'єктивно, без обгрунтування виставлених балів, з порушенням етапів, строків ознайомлення з результатами оцінювання, що і змусило її звернутися до суду із зазначеним позовом.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Підстави, порядок проведення щорічного оцінювання службової діяльності державного службовці категорії «Б», а також процедура оскарження його результатів, визначаються Законом України «Про державну службу» від 10.2015 889-VIII (далі - Закон 889-VIII), Постановою КМУ «Про затвердження Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців» від 23.8.2017 640 (далі - Типовий порядок), Методичними рекомендаціями НАДС «Щодо визначення результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», затвердженими наказом НАДС від 29.08.2018 208-18 (далі - Методичні рекомендації).

Відповідно до ч. 1-3, 5 ст. 44 Закону 889-VIII результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар'єри, виявлення потреби у професійному навчанні. Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов'язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу.

Пунктом 2 Типового порядку визначено, що метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар'єри, визначення потреби у професійному навчанні.

Відповідно до п. 4, 6 Типового порядку учасниками оцінювання є: державний службовець; особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та готує пропозиції щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А»; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»; суб'єкт призначення; служба управління персоналом. Оцінювання проводиться, якщо на момент прийняття наказу (розпорядження) про його проведення державні службовці працювали на займаній посаді у звітному році з визначеними їм завданнями не менш як шість місяців.

Пунктом 7 Типового порядку передбачено, що про проведення оцінювання суб'єктом призначення приймається наказ (розпорядження), у якому зазначається:

- список державних службовців, оцінювання яких проводиться;

- строк проведення оцінювання;

- доручення, необхідні для організаційного забезпечення проведення оцінювання державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» (за потреби).

Згідну п. 2 ч. 2 ст. 6 Закону 889-VIII до категорії посад «Б» державних службовців відносяться керівників та заступників керівників структурних підрозділів місцевих державних адміністрацій, апаратів місцевих державних адміністрацій, їх структурних підрозділів.

Як встановлено матеріалами справи, ОСОБА_1 з 01.08.2017 обіймала посаду керівника апарату Малинської районної державної адміністрації, яка відноситься до категорії «Б» державної служби.

Згідно ст. 44 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» суб'єктом призначення для позивача є голова Малинської районної державної адміністрації.

Матеріалами справи підтверджено, що розпорядженням голови Малинської районної державної адміністрації 87-К від 28.09.2018 «Про проведення оцінювання службової діяльності керівника апарату та керівників структурних підрозділів райдержадміністрації» ОСОБА_1 призначено проведення оцінювання результатів службової діяльності у листопаді 2018 року.

Таким чином, призначення щорічного оцінювання службової діяльності позивача проведено відповідно до вимог чинного законодавства та в межах повноважень відповідача.

Пунктами 8-11 Типового порядку передбачено, що оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов'язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції. Оцінювання проводиться щороку у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про проведення оцінювання. Оцінювання проводиться поетапно:

1. Визначення та перегляд завдань і ключових показників.

2. Оціночна співбесіда (крім випадків, передбачених цим Типовим порядком).

3. Визначення результатів оцінювання та їх затвердження.

Визначення завдань і ключових показників для державного службовця проводиться у грудні року, що передує звітному, або протягом десяти робочих днів після призначення (переведення) на посаду.

Згідно п. 29 Типового порядку державним службовцям, які обіймають посади керівників апарату місцевих держадміністрацій, керівника апарату Представництва Президента України в Автономній Республіці Крим, завдання і ключові показники після їх обговорення з державним службовцем визначаються - суб'єктом призначення.

З матеріалів справи вбачається, що завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності позивача погоджено 26.12.2017 суб'єктом призначення, а саме: головою Малинської районної державної адміністрації.

Згідно п. 30 Типового порядку завдання і ключові показники можуть переглядатися щокварталу у порядку, передбаченому пунктами 28 і 29 цього Типового порядку. Особа, яка визначає завдання і ключові показники державному службовцю, проводить моніторинг їх виконання.

Оцінювання службової діяльності позивача проведено згідно погоджених 26.12.2017 суб'єктом призначення завдань, ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності. Сторонами не надано доказів їх перегляду протягом року.

Як стверджується позивачем, оцінювання проведено із порушенням визначених Типовим порядком етапів, зокрема не проведення безпосереднім керівником оціночної співбесіди. З цього приводу суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до п. 32 Типового порядку оціночна співбесіда проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (за наявності) на основі пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», про виконання завдань і ключових показників або його письмового звіту, що подається у довільній формі. Під час оціночної співбесіди визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.

У разі коли у визначений строк проведення оцінювання державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», відсутній на роботі, оцінювання проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (за наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк або у разі відсутності у зв'язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою оціночна співбесіда та визначення результатів оцінювання проводяться раніше. Як зазначає позивач, що не заперечується відповідачем, під час проведення процедури оцінювання ОСОБА_1 перебувала на робочому місці.

Відповідно до розділу ІІІ Методичних рекомендації державним службовцям рекомендовано самостійно визначитися щодо потреби підготовки та подання безпосередньому керівнику письмового звіту або лише надання усних пояснень при проходженні оціночної співбесіди.

Державному службовцю, який має невиконані завдання та ключові показники, рекомендовано підготувати письмовий звіт, в якому обґрунтувати причини невиконання завдань, причини порушення строків виконання завдань, а також дати загальну оцінку якості виконання завдань та досягнення результатів. У такому звіті державному службовцю рекомендовано також зазначити про додаткові ініціативи (за наявності) у ході виконання завдання, такі як пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення.

Відповідно до абзацу першого пункту 33 Типового порядку державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», зазначає результати своєї діяльності у висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за формою згідно з додатком 7 до Типового порядку в частині опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

У разі, якщо завдання та ключові показники переглядалися, у висновок вноситься остання редакція визначених за результатами перегляду завдань та ключових показників.

Такий висновок державному службовцю рекомендовано подати безпосередньому керівнику в електронному вигляді у встановлений у відповідному наказі строк.

Судом встановлено, що 27.11.2018 голові райдержадміністраціїї в електронному вигляді надано висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» із зазначенням досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання. Даний факт сторонами не заперується.

Методичними рекомендаціями визначено, що пояснення державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», про виконання завдань і ключових показників рекомендовано відбирати усно під час проведення оціночної співбесіди. У таких поясненнях державному службовцю рекомендовано зосередити увагу на моментах, що не висвітлені у поданому ним висновку.

Безпосередньому керівнику перед оціночною співбесідою рекомендовано переглянути визначені державному службовцю завдання і ключові показники на звітний період та результати моніторингу виконання цих завдань протягом звітного періоду (за наявності) з метою виявлення завдань, що не могли бути виконані через обставини, які об'єктивно унеможливили їх виконання і на які державний службовець не міг впливати, чи пропонувати інший спосіб виконання завдань за умови, що про такі обставини своєчасно повідомлено безпосереднього керівника і виконання завдань за його погодженням чи дорученням припинено або завдання скасовано.

У разі, якщо державним службовцем не подано письмового звіту, а заповнений висновок в частині опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання не підтверджує факт виконання завдання, безпосередньому керівнику рекомендовано при підготовці до співбесіди підготувати перелік запитань для уточнення інформації щодо фактичного виконання завдань та ключових показників і підстав, що зумовили його невиконання.

Перед початком співбесіди безпосередньому керівнику рекомендовано повідомити державного службовця про загальний час та процедуру проведення оціночної співбесіди.

З аналізу вказаних норм вбачається, що оціночна співбесіда є головною складовою належного та законного проведення оцінювання. Даний етап дає можливість державному службовцю надати пояснення, уточнюючу інформацію щодо фактичного виконання, або ж підстав, які зумовили його невиконання.

Позивач стверджує, що в супереч вимогам п. 10 Типового порядку, головою райдержадміністрації не було проведено оціночної співбесіди за результатами аналізу кожного із завдань, а 30.11.2018 підписано висновок з проставленням середнього балу за результати роботи - 1,0, що є негативною оцінкою. Дані порушення, на думку позивача, призвели до неможливості надати письмовий звіт про результати роботи.

Судом безспірно встановлено, що протягом року будь-яких зауважень щодо виконання позивачем завдань з боку керівництва не надходило. Даний факт не спростовано відповідачем, достовірних доказів на підтвердження фактів невиконання завдань керівником апарату суду не надано. Більше того, 04.06.2018 за вихідним номером 16/869 головою райдержадміністрації внесено подання щодо нагородження Почесною грамотою керівника апарату (а.с. 120). Відтак, 23.06.2018 ОСОБА_1 нагороджена Почесно грамотою Голови Житомирської обласної державної адміністрації «за багаторічну сумлінну працю, високий професіоналізм, вагомий особистий внесок у розвиток державної служби, активну життєву позицію...» (а.с. 38).

Таким чином, позивач мала підстави вважати виконання поставлених завдань вчасно та в повному обсязі, саме тому безпосередньому керівнику було одразу надано висновок з описом досягнути завдань, а не письмовий звіт з обгрунтуванням причин невиконання.

Відповідно до п. 12-14 розділу ІІІ Методичних рекомендацій при проведенні оціночної співбесіди безпосередньому керівнику рекомендовано узгодити з державним службовцем потреби у його професійному навчанні. Якщо державний службовець має завдання, що виконані з порушенням строків виконання та/або з допомогою інших працівників, рекомендовано приділити увагу тим компетенціям, що допоможуть підвищити ефективність виконання державним службовцем покладених на нього завдань. Такі потреби рекомендовано визначати за формою згідно з додатком 7 до Типового порядку, обравши перелік тих компетенцій, що потребують удосконалення. Такі компетенції рекомендовано деталізувати, враховуючи спеціальні вимоги до посади державного службовця. За результатами оціночної співбесіди безпосередньому керівнику та державному службовцю рекомендовано обговорити також пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.

Таким чином, при виставлені позивачу негативної оцінки, відповідач під час оціночної співбесіди мав би уточнити інформацію щодо фактичного виконання завдань та ключових показників і підстав, що зумовили його невиконання, визначити ті компетенції, які можуть підвищити ефективність виконання або потребують удосконалення, які викласти за формою згідно з додатком 7 Типового порядку.

Однак, жодних доказів на підтвердження того, що така форма складалась, суду не надано. Це дає суду підстави вважати, що оціночна співбесіда не проводилась, що є порушенням етапів проведення процедури оцінювання. При цьому, суд критично оцінює твердження відповідача, що така оціночна співбесіда проведена усно, були заслухані пояснення позивача та вказано на недоліки в роботі, оскільки належних та допустимих доказів на підтвердження даних обставин відповідачем не надано.

Після проведення оціночної співбесіди визначаються результати оцінювання та їх затвердження.

Відповідно до п. 33 Типового порядку за результатами оцінювання виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання і досягнення ключових показників, що виставляється з урахуванням критеріїв виставлення балів згідно з додатком 4.

Відповідно до п. 2 розділу 4 Методичних рекомендацій безпосередньому керівнику рекомендовано виставити бали від 0 до 4 окремо за кожне завдання відповідно до критеріїв виставлення балів, визначених у додатку 4 до Типового порядку. У разі, якщо безпосередній керівник не згоден із досягнутим результатом, зазначеним державним службовцем у висновку, про таку незгоду та її обґрунтування рекомендовано зазначити безпосередньому керівнику в графі «Примітка».

У висновку в графі «Примітка» безпосередньому керівнику рекомендовано зазначити також і інші пояснення, що дозволять обґрунтувати виставлені ним бали.

Оцінюючи виконання завдань та ключових показників відповідач виставив бал 1,0 за кожен із чотирьох завдань. При цьому, як стверджує позивач, жодних обгрунтувань щодо виставленої оцінки, відповідач не надав.

Відповідно до Додатку 4 Типового порядку критерії виставлення балів виставляються бали:

- «0» - Завдання не виконане або в роботі порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;

- «1» - «Завдання виконане частково,» результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов'язків, або в роботі порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо .

З огляду на критерії виставлення балів, виставлений бал свідчить про невиконання завдань або невчасне виконання завдань позивачем. При цьому, оскаржуваний негативний висновок у графі «Примітка» не містить жодних зауважень, заперечень, спростувань щодо досягнутих результатів позивача. Лише в обгрунтуванні результатів оцінки зазначено «Завдання виконані з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов'язків. Результат має негативний відгук з боку керівництва».

Як вже зазначалось судом, жодних зауважень з приводу неналежного, неповного або несвоєчасного виконання завдань протягом року відповідачем не висловлювалося. При цьому суд зазначає, що термін виконання окремих пунктів завдань 1,3 та 4 закінчився в першому кварталі або березні-квітні 2018 року.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що виставлення результатів відбувалось формально, без будь-якого обгрунтування виставлених балів.

Щодо доводів позивача стосовно необгрунтованості оцінювання завдань та ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності керівника апарату суд звертає увагу на те, що наведені вище положення Закону 889-VIII, Типового порядку та Методичних рекомендацій у своїй сукупності свідчать, що вирішення певного кола питань, в тому числі щодо виставлення результатів оцінювання, покладається на безпосереднього керівника, що проводиться з дотриманням принципів об'єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця та із залученням всіх учасників оцінювання.

Дискреційні повноваження безпосереднього керівника, який проводить оцінювання, дають можливість на власний розсуд (без узгодження) визначати зміст рішення або вибрати один із кількох варіантів рішення. Такі повноваження обумовлені певною свободою (вільним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Отже, під дискреційним повноваженням розуміють таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законодавством, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

Як випливає зі змісту Рекомендації R (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Суди не вправі втручатися в діяльність державних органів та органів місцевого самоврядування при здійсненні ними функцій та повноважень, визначених законодавством, не вправі переймати на себе функції суб'єктів владних повноважень, оскільки чинним законодавством України суди не наділені правом створювати норми права, а наділені лише компетенцією перевіряти уже створені норми права на їх відповідність вищестоящим в ієрархії нормативно-правовим актам.

Суб'єкти владних повноважень застосовують надані їм в межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження у будь-якій формі своїх дій з іншими суб'єктами (дискреційні повноваження). Втручання в дискреційні повноваження суб'єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

У зв'язку з цим, суд доходить висновку, що оцінювання виконання завдань, ключових показників позивача здійснюється головою райдержадміністрації у межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на нього в силу Закону.

Суд, розглядаючи адміністративну справу по суті, не може перебирати на себе повноваження суб'єкта владних повноважень щодо реалізації покладених на нього завдань.

Таким чином, суд встановив та надав оцінку порушення, які мали місце під час проведення оцінювання результатів діяльності позивача, однак позбавлений можливості надати оцінку його результатам службової діяльності. Суд звертає увагу, що в межах своїх повноважень не наділений компетенцією оцінювати діяльність державних службовців.

Щодо порушення строків ознайомлення позивача з висновком про результати оцінювання суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 44 Закону 889-VIII Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб'єкта призначення.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, оскаржуваний висновок підписано 30.11.2018 року, однак доведений під підпис позивачу лише 11.01.2019, тобто з порушенням визначених строків. При цьому, висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджено 14.01.2019, тобто після ознайомлення позивача з результатами висновку.

Пунктом 43 Типового порядку передбачено, що не підлягає скасуванню висновок щодо результатів оцінювання, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

Відтак, суд вважає, що порушення строків ознайомлення з результатами висновку не впливають на результати оцінювання, тому не можуть бути підставою для скасування висновку. З цих підстав суд даним доводам не надає правової оцінки.

Крім того, при постановлені рішення суд враховує положення Висновку 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов'язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Відповідно до ч. 7 ст. 11 Закону 889-VIII у разі виявлення порушень прав державного службовця або створення перешкод у їх реалізації винні у порушенні посадові особи повинні бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом.

Порушені права державного службовця підлягають безумовному поновленню, а перешкоди в реалізації цих прав - усуненню.

Частиною 1 статті 44 Закону 889-VIII результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар'єри, виявлення потреби у професійному навчанні.

Відповідно до ч. 9 ст. 44 Закону 889-VIII отримання державним службовцем відмінної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності є підставою для його преміювання та переважного просування по державній службі відповідно до цього Закону.

Відповідно до абзацу другого пункту 3 розділу II Типового положення про преміювання державних службовців органів державної влади, інших державних органів, їхніх апаратів (секретаріатів), затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України від 13 червня 2016 року 646, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30 червня 2016 року за 903/29033, розмір премії за результатами щорічного оцінювання службової діяльності встановлюється в однакових відсотках до посадового окладу для державних службовців відповідного державного органу, які отримали відмінну оцінку за результатами щорічного оцінювання в поточному році.

Таким чином, негативна оцінка за результатами проведення оцінювання службової дільності безпосередньо порушує права позивача в частині преміювання, планування кар'єри, присвоєння чергових рангів.

Пунктом 41 Типового порядку визначено, що висновок щодо результатів оцінювання з негативною оцінкою може бути оскаржений державним службовцем, а відповідно до п. 43 висновок щодо результатів оцінювання окремого державного службовця скасовується суб'єктом призначення або судом.

Викладені обставини свідчать, що Малинською районною державною адміністрацією порушено процедуру проведення щорічного оцінювання позивача, виставлення результатів оцінювання проведено формально, без обгрунтування виставлення балів, з порушенням прав особи на участь у процесі прийняття рішення, тому оскаржуваний висновок підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту 34 Типового порядку результати оцінювання державного службовця затверджуються суб'єктом призначення.

Оскільки судом прийнято рішення про визнання протиправним та скасування висновку про проведення оцінювання службової діяльності позивача як таке, що проведено з порушенням вимог закону, тому і розпорядження голови Малинської районної державної адміністрації 01-К від 14.01.2019 про затвердження такого висновку судом визнається протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); добросовісно; розсудливо.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 цієї статті Кодексу, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» від 30 листопада 2018 року щодо керівника апарату Малинської районної держаної адміністрації та розпорядження голови Малинської районної державної адміністрації 01-К від 14.01.2019 "Про затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або ""В" прийнято всупереч вимог ч.2 ст.2 КАС України, тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно квитанції 44 від 11.02.2019 позивачем під час звернення до суду з вказаними позовом було сплачено судовий збір у розмірі 768,40грн, який підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України,

На підставі викладеного, керуючись статтями 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» від 30 листопада 2018 року щодо керівника апарату Малинської районної держаної адміністрації ОСОБА_1.

Визнати протиправним та скасувати розпорядження голови Малинської районної державної адміністрації 01-К від 14.01.2019 "Про затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або ""В" ОСОБА_1.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Малинської районної державної адміністрації (пл. Соборна, 6а, м. Малин, Житомирська обл., 11601; ) на користь ОСОБА_1 (АДРЕСА_1; РНОКПП НОМЕР_1) судові витрати у вигляді судового збору у сумі 768,40 (сімсот шістдесят вісім гривень 40 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Е.Черняхович