Справа № 9901/229/19
Суддя: Желтобрюх І.Л.
Дата ухвалення: 2019-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 травня 2019 року

Київ

справа №9901/229/19

адміністративне провадження №П/9901/229/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Желтобрюх І.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання рішення протиправними та нечинним, визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в :

26 квітня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду як до суду першої інстанції з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, в якому просить:

-визнати протиправними та нечинним рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 03.04.2019 року №103дп-19, яким прокурора Берегівської місцевої прокуратури Закарпатської області ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено на нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури;

-визнати протиправними дії відповідача щодо відкриття 07.02.2019 року дисциплінарного провадження щодо прокурора Берегівської місцевої прокуратури Закарпатської області ОСОБА_1 на підставі дисциплінарної скарги прокурора Закарпатської області Гаврилюка В.О. від 18.01.2019 та зобов'язати відповідача винести рішення про відмову у відкритті дисциплінарного провадження.

Частина 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлює, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

За змістом статті 22, статті 266 КАС України Верховний Суд як суд першої інстанції уповноважений розглядати справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам процесуального закону, судом встановлено наступне.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вимоги, що пред'являються до змісту позовної заяви визначені у статті 160 КАС України, відповідно до якої у позовній заяві зазначаються, зокрема,

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, всупереч зазначеним вимогам процесуального закону позивачем у позовній заяві не зазначено ідентифікаційний код відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта позивача, а також не надано письмове підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Водночас, заявник звернувся з заявою про звільнення від сплати судового збору з посиланням на пункт 13 частини 2 статті 3 Закону України "Про судовий збір" відповідно до якого, судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

В свою чергу з заявленого позову вбачається, що предмет розгляду у даній справі жодним чином не пов'язаний із відшкодування суб'єктом владних повноважень шкоди, заподіяної його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю, а стосується визнання протиправними дій відповідача щодо відкриття дисциплінарного провадження та скасування рішення відповідача про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

За таких обставин суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З даною позовною заявою ОСОБА_1 звернувся до суду у квітні 2019 року та заявив дві позовні вимоги немайнового характеру.

Прожитковий мінімум на одну працездатну особу станом на 01 січня 2019 року становить 1921 грн.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, судовий збір, який підлягає сплаті за подання цієї позовної заяви, становить 1536,8 грн.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправними дій відповідача щодо відкриття 07.02.2019 року дисциплінарного провадження щодо прокурора Берегівської місцевої прокуратури Закарпатської області ОСОБА_1 на підставі дисциплінарної скарги прокурора Закарпатської області Гаврилюка В.О. від 18.01.2019 та зобов'язання відповідача винести рішення про відмову у відкритті дисциплінарного провадження, слід зазначити наступне.

Згідно з частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п'ята цієї статті).

Пунктом 17 частини 4 статті 4 КАС України визначено, що публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Положеннями частини 1 статті 121 КАС України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи: позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову, ОСОБА_1 оскаржує дії відповідача щодо відкриття 07.02.2019 року дисциплінарного провадження відносно позивача. При цьому, звернувшись до суду з позовною заявою 26.04.2019 року, тобто з пропуском встановленого процесуальним законом строку, позивач не порушує питання про поновлення пропуску такого строку та до позову не додав заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Частиною 1 статті 123 КАС України втсановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частин 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для її усунення шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску, документа про сплату судового збору у розмірі 1536,8 грн., зазначення у позовній заяві ідентифікаційного коду відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційного номера облікової картки платника податків за його наявності або номера і серії паспорта позивача, а також надати письмове підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) - 899998, Рахунок отримувача - 6007, Код класифікації доходів бюджету - 22030102, Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд) (назва суду, де розглядається справа).

Керуючись статтями 22, 123, 160, 169, 243, 256, 266 КАС України,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання рішення протиправними та нечинним, визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення встановлених судом недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз'яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк позовна заява разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

Суддя І.Л. Желтобрюх