Справа № 320/2156/19
Суддя: Журавель В.О.
Дата ухвалення: 2019-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 травня 2019 року м. Київ справа № 320/2156/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Журавель В.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Броварської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби України у Київській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

26 квітня 2019 р. до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1Д.) з позовом до Броварської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби України у Київській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов'язання вчинити певні дії.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви зясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як убачається з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У прохальній частині позовної заяви ОСОБА_1 просить суд: "стягнути з Броварської об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Київській області середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 1 квітня 2016 р. по 23 квітня 2019 р. в сумі 177 497 грн. 52 коп.".

Оскільки заявник вказує про стягнення не заробітної плати, а виплати, яка має компенсаційний характер, то у таких справах суд повинен дослідити дотримання строку звернення до суду.

Тому суд зазначає, що з квітня 2016 р. ОСОБА_1 було відомо про затримку Броварською ОДПІ ГУ ДФС у Київській області розрахунку при звільненні.

Із цією позовною заявою ОСОБА_1 звернувся до суду 26 квітня 2019 р., тобто більше ніж через 3 роки після звільнення, а отже з пропуском 6-ти місячного строку звернення до суду.

При цьому, ОСОБА_1 не обґрунтовує у позовній заяві підстав пропущення строку, не зазначає підстав для їх поновлення та не надає жодного доказу на підтвердження наведених обставин.

У зв'язку з цим суддя зазначає, що з матеріалів позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 пропущено 6-ти місячний строк звернення до суду.

Крім того, згідно з вимогами ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені ст. 4 Закону № 3674-VI.

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Крім того, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (станом на 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921 гривень.).

Як убачається з позовної заяви, вона містить 1 вимогу немайнового характеру та 2 вимоги майнового характеру, а саме: 1) Визнати протиправною бездіяльність Броварської об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Київській області по невиплаті грошової компенсації втрат доходів при утриманні сум податку на доходи фізичних осіб та затримці розрахунку при звільненні; 2) Стягнути з Броварської об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Київській області на користь ОСОБА_1 компенсацію податку на доходи фізичних осіб у сумі 577 грн. 86 коп. 3) Стягнути з Броварської об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Київській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 1 квітня 2016 р. по 23 квітня 2019 р. в сумі 177 497 грн. 52 коп.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Проте, на підтвердження сплати судового збору не долучено до матеріалів справи оригінал платіжного доручення про сплату судового збору.

Як убачається з позовної заяви ОСОБА_1 зазначає, що він звільнений від сплати судового збору на підставі ч. 1 п. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" згідно з якою позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі звільненні від сплати судового збору.

З цього приводу, суд зазначає наступне. Згідно з постановою ОСОБА_2 Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати. Таким чином, пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», згідно із якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ (в усіх судових інстанціях). Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 30 листопада 2016 р. у справі № 226/168/15-ц. При цьому, ОСОБА_2 Верховного Суду дійшла висновку про необхідність відступити від правового висновку викладеного у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі №910/3262/16 від 19 жовтня 2018 р., від 18 грудня 2018 р. у справі № 234/6607/17у постанові Верховного Суду України від 14 листопада 2012 р. у справі № 6-139цс12, в яких суди зазначили про те, що позивачі звільняються від сплати судового збору за позовами про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, який входить до структури заробітної плати. При цьому ОСОБА_2 Верховного Суду звернула увагу на те, що розміщення норм ст.ст.116, 117 КЗпП України в розділі VII «Оплата праці» є логічно вмотивованим, оскільки ними встановлено відповідальність роботодавців за затримку виплат коштів винагороди за виконану працівниками роботу, які повинні бути виплачені при їх звільненні. Проте таке розташування вказаних норм права не свідчить про належність середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні до структури заробітної плати.

Отже, всупереч думки заявника, в цьому випадку не підлягають застосуванню положення вимог ч. 1 п. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", а тому, ОСОБА_1 не є звільненим від сплати судового збору та повинен за подання адміністративного позову сплатити судовий збір у розмірі 3 311 грн. 77 коп. (768 грн. 40 коп. (за 1 вимогу немайнового характеру) + 2543 грн. 37 коп. (за 2 вимоги майнового характеру (1-ша вимога майнового характеру: 577 грн. 86 коп./1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу = 768 грн. 40 коп.; 2-га вимога майнового характеру: 177 497 грн. 52 коп. /1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу = 1774 грн. 97 коп. Отже, за дві вимоги майнового характеру ОСОБА_1 повинен сплатити судовий збір у розмірі 2 543 грн. 37 коп.).

Зазначена вище обставина вказує на невідповідність позовної заяви вимогам ст. 160-161 КАС України.

Згідно з вимогами ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суддя вважає за необхідне залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 з наданням часу для усунення зазначених недоліків.

Указані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- клопотання про поновлення строку звернення до суду, документів на його підтвердження та обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду;

- оригінал квитанції про сплату судового збору за звернення до суду з цією позовною заявою у розмірі 3 311 грн. 77 коп.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суддя,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Броварської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби України у Київській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Установити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз'яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Журавель В.О.