Справа № 855/134/19
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2019-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/134/19
УХВАЛА

06 травня 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Бєлова Л.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Партії «Слуга народу», яка має представника кандидата на пост Президента України ОСОБА_2, Голови партії «Слуга народу» ОСОБА_3 про зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

29 квітня 2019 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1, в якому позивач просила кандидата від партії на пост Президента України ОСОБА_2 та голови партії «Слуга народу» ОСОБА_3 не бездіяти, а вимагати відтермінування оголошення результатів виборів до забезпечення ними проведення експертизи (аналізу) наукової (логічно-математично лінгвістичного) змісту тексту чинного «Закону про вибори Президента України» ст..49 п.1, надати ЦВК для оприлюднення експертизу (аналіз) та діяти як свідомим громадянам України, гідно, з визнанням виборів недійсними через недотримання рівноправства.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.04.2019 відмовлено у відкритті провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Партії «Слуга народу», яка має представника кандидата на пост Президента України ОСОБА_2, Голови партії «Слуга народу» ОСОБА_3 про зобов'язання вчинити дії .

Постановою Верховного Суду від 04.05.2019 ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.04.2019 скасовано та направлено адміністративну справу № 855/134/19 для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Верховний суд скасовуючи ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.04.2019 та направляючи адміністративну справу для продовження розгляду до суду першої інстанції звернув увагу на те, що в поданій до суду позовній заяві ОСОБА_1 наголошує на порушені її прав як виборця вільно обирати на чергових виборах Президента України, відновлення яких остання вбачає в діях кандидата від партії Президента України ОСОБА_2 та голови партії «Слуга народу» ОСОБА_3, направлених на відтермінування оголошення результатів виборів.

Колегія суддів Верховного Суду зауважила, що під час вирішення виборчих спорів суд повинен перевірити не тільки правомірність оскаржуваних рішень, дій чи бездіяльності відповідача, але й встановити наявність порушення такими рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод та охоронюваних законом інтересів позивача.

Перевіривши матеріали позовної заяви та враховуючи висновки Верхового Суду, викладені в постанові від 04.05.2019, суд зазначає про таке.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи, зокрема, відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до приписів ч.1 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

В силу, ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Частиною 2 ст.5 КАС України визначено, що захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Згідно ст. 12 Закону України "Про вибори Президента України", суб'єктами виборчого процесу є: виборець; виборча комісія, утворена відповідно до цього Закону та Закону України "Про Центральну виборчу комісію"; кандидат на пост Президента України, зареєстрований у порядку, встановленому цим Законом; партія, яка висунула кандидата на пост Президента України; офіційний спостерігач від партії - суб'єкта виборчого процесу, від кандидата на пост Президента України, від громадської організації, який зареєстрований у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ст. 99 Закону України «Про вибори Президента України», рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, членів цих комісій, органів виконавчої влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, засобів масової інформації, підприємств, установ, організацій, їхніх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації, кандидатів на пост Президента України, їхніх довірених осіб, партій - суб'єктів виборчого процесу, їхніх посадових осіб та уповноважених осіб, офіційних спостерігачів, що порушують законодавство про вибори, можуть бути оскаржені до суду в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Частиною 3 ст. 277 КАС України визначено, що виборець має право оскаржувати дії кандидата на пост Президента України, якщо ці дії порушують його виборчі права.

З аналізу ст. 91 та ст. 277 КАС України вбачається, що оскаржувати дії кандидата на пост Президента України має право виборець, виборчі права або охоронювані законом інтереси якого щодо участі у виборчому процесі порушено рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта оскарження. При цьому суб'єкт виборчого процесу повинен зазначити чим саме порушено його виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі.

При цьому, безпосереднім порушенням виборчих прав і інтересів можуть вважатися лише ті порушення, які впливають на участь позивача у виборчому процесі.

Під виборчими правами та інтересами виборця щодо участі у виборчому процесі безпосереньо необхідно розуміти не тільки право голосу на відповідних виборах, а й участь у роботі виборчих комісій як членів цих комісій, у проведенні передвиборної агітації, здійсненні спостереження за виборами та інших заходах у порядку, визначеному законами України.

В даному випадку позивач вимагає від відповідачів не бездіяти, а вимагати відтермінування оголошення результатів виборів до забезпечення ними проведення експертизи (аналізу) наукової (логічно-математично лінгвістичного) змісту тексту чинного «Закону про вибори Президента України» з визнанням виборів недійсними через недотримання рівноправства.

В обґрунтування доводів позовної заяви ОСОБА_1 зазначає, що оскільки її право виборця, суб'єкта виборчого процесу порушене вимогою закону про внесення застави як партії так і самовисуванцям в однаковому розмірі 2,5 млн. гривень, що, на її думку, суперечить нормам Законів України та нормам міжнародного права, так як вважає, що застава необов'язкова для самовисуванців за логікою змісту тексту Закону ст.49.п.1.

Разом з тим, позивачем у позовній заяві не обґрунтовано чим безпосередньо порушено відповідачами її прав як виборця щодо участі у виборчому процесі.

Зміст позову не містить нормативно - правового обґрунтування вимог позивача щодо порушення діями чи бездіяльністю її прав, свобод та інтересів, зокрема, не містить обґрунтування, які саме норми чинного законодавства України були порушені відповідачами по відношенню до позивача.

Таким чином, позивачу слід надати обґрунтовані пояснення, якими саме діями, рішеннями чи бездіяльністю відповідачів порушено її виборчі права щодо участі у виборчому процесі.

Суд зазначає, що позивач просить визнати порушення виборчого законодавства, зокрема, кандидата від партії на пост Президента України ОСОБА_2, проте в суб'єктному складі позовної заяви зазначає відповідача - Партію «Слуга народу», яка має представника кандидата на пост Президента України ОСОБА_2.

Також, суд зазначає, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Тобто, це вимога позивача щодо форми захисту права, свободи чи інтересу про застосування якої судом просить позивач.

У свою чергу, згідно з частиною 1 статті 278 Кодексу адміністративного судочинства України суд, установивши порушення законодавства про вибори чи референдум, визначає у рішенні спосіб захисту порушених прав та інтересів, а також порядок усунення усіх наслідків цих порушень відповідно до закону або приймає інше визначене законом рішення.

Наразі, сформовані позивачем вимоги до кандидата від партії на пост Президента України ОСОБА_2 та голови партії «Слуга народу» ОСОБА_3 не бездіяти, а вимагати відтермінування оголошення результатів виборів до забезпечення ними проведення експертизи (аналізу) наукової (логічно-математично лінгвістичного) змісту тексту чинного «Закону про вибори Президента України» ст.49 п.1, надати ЦВК для оприлюднення експертизу (аналіз) та діяти як свідомим громадянам України, гідно, з визнанням виборів недійсними через недотримання рівноправства, в порушення п.4 ч.5 ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України, не є конкретизованими, у який спосіб має бути здійснено захист саме порушених, на думку позивача її прав та не зазначено, які саме дії зобов'язального характеру необхідно вчинити.

Отже, позивачу необхідно викласти суб'єктний склад та текст позовних вимог відповідно до приписів ст.160 КАС України.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Натомість, жодних доказів щодо порушення її права або інтересів на участь у виборчому процесі позивач не надала.

Окрім того, в порушення вимог п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України позивач не надає власне письмове підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про недотримання позивачем вимог Кодексу адміністративного судочинства України при зверненні з даним позовом, що є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Оскільки відповідно до ч. 11 ст. 273 КАС України, суд вирішує адміністративні справи у дводенний строк після надходження позовної заяви, з огляду на скорочені строки розгляду справи, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання відповідної заяви до Шостого апеляційного адміністративного суду 14 год. 30 хв. 06 травня 2019 року.

Керуючись 160-162, 169, 241-243, 248, 273 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Партії «Слуга народу», яка має представника кандидата на пост Президента України ОСОБА_2, Голови партії «Слуга народу» ОСОБА_3 про зобов'язання вчинити дії - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 14 год. 30 хв. 06 травня 2019 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Л. В. Бєлова