Справа № 240/2934/19
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2019 року м. Житомир справа № 240/2934/19

категорія 109010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

судді Майстренко Н.М.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування припису,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради від 09.01.2019 №1/19 про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

В обґрунтування позову зазначає, що у приписі №1/19 про зупинення підготовчих та будівельних робіт у розділі "Особливі умови" позивача зобов'язано у термін до 09.03.2019 усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом реєстрації у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту. Відповідно до підпункту 3 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, така вимога фактично є окремим приписом. При цьому зазначає, що вимогу про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом реєстрації у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, неможливо виконати у строк, встановлений посадовою особою Управління. Позивачем 18.01.2019 було підписано договір №7, відповідно до якого ФОП ОСОБА_2 зобов'язується виконати комплекс робіт по розробці технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі, розташованої за адресою: АДРЕСА_2. Відповідно до п. 4.1 цього договору термін виконання робіт становить шість місяців.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 15.03.2019 відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено судове засідання на 03.04.2019.

Відділом документального забезпечення суду 03.04.2019 зареєстровано відзив на позовну заяву, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову у зв'язку з його безпідставністю та необґрунтованістю. Вказує, що Управління видало припис від 09.01.2019 №1/19, яким позивача було зобов'язано негайно зупинити виконання будівельних робіт з реконструкції прибудови до належної частини житлового будинку по АДРЕСА_2 до отримання у встановленому порядку права на виконання будівельних робіт. Зазначає, що позивачем жодним чином не доведено неправомірності винесення припису і проведення перевірки (а.с. 23-27).

Відповідно до протокольної ухвали суду від 03.04.2019 відкладено розгляд справи до 18.04.2019 у зв'язку з потребою в ознайомленні позивача з відзивом на позовну заяву.

У судове засідання, призначене на 18.04.2019 о 12:00, прибули представники позивача та відповідача.

Від представника позивача та відповідача надійшли заяви про розгляд справи в письмовому провадженні (а.с. 55,56), у зв'язку з чим суд протокольною ухвалою перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що на підставі звернення ОСОБА_3 щодо незаконного будівництва в.о. начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю було видано направлення для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт у АДРЕСА_2, за результатами якої був складений акт (а.с. 30-39).

У ході перевірки встановлено, що ОСОБА_1 виконуються будівельні роботи з реконструкції прибудови до належної позивачу частини житлового будинку без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Дії позивача були кваліфіковані як порушення п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а також п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

За результатами перевірки відповідачем видано припис №1/19 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 09.01.2019 з вимогою негайно зупинити виконання будівельних робіт з реконструкції прибудови до належної частини житлового будинку по АДРЕСА_2 до отримання у встановленому порядку права на виконання будівельних робіт.

При цьому, в оскаржуваному приписі позивачу були встановлені особливі умови у вигляді обов'язку у термін до 09.03.2019 усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом реєстрації у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Цього ж дня складено протокол про адміністративне правопорушення про порушення позивачем п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пункту 13 названого Порядку та повідомлено позивача про розгляд справи про адміністративне правопорушення 16.01.2019 (а.с.41-42).

Вважаючи, що оскаржуваний припис є незаконними, позивач звернулася до суду з вимогою про визнання його протиправним та скасування.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Згідно з положеннями статей 6, 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, зокрема, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

При цьому, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 цього ж Закону замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до пункту 5 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Акцентуючи увагу на наведеному правовому регулюванні, слід зазначити, що відносно підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без набуття права на їх виконання, формою реагування на порушення є зупинення таких робіт.

Пунктами 16-17 Порядку №553 також передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Отже, названим Порядком передбачено аналогічне до Закону правове регулювання на порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яке полягає у складенні одного обраного виду припису: або про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припису про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Як було зазначено, у разі виявлення факту виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, має бути складений припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Такий припис був складений відповідачем і факт його прийняття повністю узгоджується як з підставами для його винесення, так і з повноваженнями посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Відповідно, у цій частині відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасування припису відповідача щодо вимоги зупинити виконання будівельних робіт.

Судом також враховується, що позивач виконав зазначену вимогу та негайно зупинив будівельні роботи, а у поданій позовній заяві не зазначив жодних обґрунтувань щодо незаконності вимоги відповідача про зупинення будівельних робіт, зважаючи на що суд відмовляє у задоволенні позову у цій частині.

Що ж стосується встановлення в оскаржуваному приписі вимоги шляхом визначення особливих умов у вигляді обов'язку усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зареєструвавши до 09.03.2019 у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, то в цій частині оскаржуваний припис є протиправним та підлягає скасуванню.

Так, як вже наголошувалось, за наслідками виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил складається лише один припис.

Визначені відповідачем особливі умови фактично є самостійним приписом, правовим наслідком якого є застосування до позивача спеціально обумовлених строків для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. У той же час, відповідачем вже був застосований строк до позивача щодо припинення допущеного ним порушення, а саме - негайно, що і було виконано позивачем. При цьому, відповідач не навів жодного правого обґрунтування, чому після виконання припису про зупинення будівельних робіт у строк, визначений суб'єктом владних повноважень, та не здійснюючи такі роботи, позивач обмежений двохмісячним терміном на складання документації, що дає право на виконання будівельних робіт, та документації, яка посвідчує права на земельну ділянку.

Судом також враховується, що позивач звернулася до Житомирської міської ради з питання отримання прав на земельну ділянку, позитивне вирішення якого є складовим етапом для отримання можливості реєстрації у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту (а.с.13).

Позивач 18.01.2019, отримавши рішення Житомирської міської ради від 18.12.2018 №1322 "Про надання згоди громадянам на розроблення документації із землеустрою", підписала договір №7, відповідно до якого ФОП ОСОБА_2 зобов'язується виконати комплекс робіт по розробці технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі, розташованій за адресою: АДРЕСА_2. Відповідно до п. 4.1 даного договору термін виконання робіт становить 6 місяців (а.с.11).

Таким чином, вимога відповідача, сформульована у вигляді особливих умов, фактично є самостійним приписом з відповідними правовими наслідками для позивача, що не відповідає суті інкримінованого позивачу порушення та повноваженням відповідача, зважаючи на що суд частково задовольняє позовні вимоги та скасовує оскаржуваний припис у цій частині. Одночасно слід зазначити, що скасування судом обмеженого строку для реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, аж ніяк не виключає загального обов'язку позивача виконувати вимоги п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" і здійснювати їх тільки після належного оформлення права на їх виконання.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Приписами статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частиною 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Беручи до уваги часткове задоволення позову та приписи ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, на користь позивача належить стягнути понесені нею судові витрати в сумі 384,20 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 255, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради №1/19 від 09.01.2019 в частині встановлення особливих умов у вигляді обов'язку ОСОБА_1 у термін до 09.03.2019 усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом реєстрації у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради (м-н С.П. Корольова, 6, м. Житомир, 10014, ) на користь ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 384,20 грн. (триста вісімдесят чотири гривні двадцять копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду складено у повному обсязі: 08.05.2019

Суддя Н.М. Майстренко