Справа № 640/5287/19
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2019-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

24 квітня 2019 року м. Київ № 640/5287/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М. розглянувши без виклику учасників справи клопотання ОСОБА_1 щодо розгляду адміністративної справи в порядку загального провадження з повідомленням сторін

за позовомОСОБА_1
до третя особа1.Державного реєстратора Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації Бондар Тетяни Анатолівни, 2. Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації Мальцева Тетяна Афанасіївна, ОСОБА_4
провизнання протиправними та скасування рішення та реєстраційні дії,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва про:

- визнання протиправними та скасування рішення державного реєстратора Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації Бондар Т.А. від 27 квітня 2018 року «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що непов'язані зі змінами в установчих документах» та від 3 травня 2018 року «Коригування», вчинені щодо Верховного Суду України (ідентифікаційний код юридичної особи 00019034);

- скасування реєстраційних дій «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що непов'язані зі змінами в установчих документах» від 27 квітня 2018 року та «Корегування» від 3 травня 2018 року - записи в ЄДР, вчинені державним реєстратором Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації Бондар Т.А. щодо Верховного Суду України (ідентифікаційний код юридичної особи 00019034).

Ухвалою суду від 19 березня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

19 квітня 2019 року через канцелярію суду позивачем подано клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Одночасно, у вказаному клопотанні позивач просив забезпечити можливість брати йому участь в розгляді справи в судовому засіданні та надати можливість уточнити позовні вимоги.

Вказана заява обґрунтована тим, що дана справа не є типовою та формальною, має суттєве значення для позивача та інших працівників Верховного Суду України, вимагає повного та всебічного встановлення її обставин з метою найшвидшого вирішення.

Також позивач посилається на те, що йому невідомі дані реєстраційного запису, що оскаржується, через що ним в майбутньому будуть уточнюватись позовні вимоги.

Він одночасно наголошує на необхідності надання пояснень про вчинення інших процесуальних дій безпосередньо в судовому засіданні, виклику та допиту в такому засіданні свідків, тощо.

Розглянувши матеріали справи та вказане клопотання позивача суд зазначає наступне.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 12, ч. 4 ст. 257 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років".

У той же час, спірні правовідносини не відносяться до категорії справ, передбачених ч. 4 ст. 12 КАС України та надають суду право їх розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд звертає увагу позивача, що за ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Отже призначення справи в загальне позовне провадження сповільнить її розгляд, що суперечить доводам, викладеним позивачем у клопотанні.

У той же час, поряд виклику свідків, визначений ст. 92 КАС України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

У заяві про виклик свідка зазначаються його ім'я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Як вбачається з прохальної частини клопотання, позивач не просить викликати зазначених ним свідків в судове засідання та не наводить обставин справи, які такі свідки можуть підтвердити.

Окрім цього, оцінюючи доводи позивача щодо необхідності уточнення позовних вимог, суд враховує приписи ст. 47 КАС України, зокрема, ч. 1 вказаної статті, якою передбачено, що крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п'ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже, вказані процесуальні норми, не позбавляють права позивача на уточнення позовних вимог на будь-якій стадії розгляду, якщо вони не стосуються зміни предмету або підстав позову, їх збільшення чи зменшення, та не обмежуються формами судочинства в яких здійснюється їх розгляд.

У той же час, суд не наділений повноваженнями надавати можливість позивачу уточнювати позовні вимоги - це є його беззаперечним процесуальним правом, що визначене ст. 44 КАС України.

Відповідно до ч. 1- 3 ст. 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов'язки.

Учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Учасники справи мають право: ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

За приписами ч. 5 та 7 ст. 44 КАС України учасники справи зобов'язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Стаття 261 КАС України встановлює наступні особливості подання заяв по суті справи у спрощеному позовному провадженні.

Відзив подається протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі;

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Треті особи мають право подати пояснення щодо позову у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом десяти днів з дня його отримання.

Суд зазначає, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін ніяким чином не обмежує процесуальні права учасників справи, а свої пояснення та докази у справі позивач має можливість надати до суду за правилами, встановленими КАС України.

Як вбачається з поданого клопотання позивача в ньому не наведено належних доводів, які б вказували на те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування вимагають проведення судового засідання або посилань на обставини, які можливо встановити лише у такий спосіб. Таке клопотання містить лише посилання на значущість справи для позивача та третіх осіб, що само по собі не може свідчити про необхідність її розгляду в іншому порядку ніж аналогічні справи з таким же предметом.

Згідно п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Дослідивши клопотання представника позивача, матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, беручи до уваги п. 20 ч. 1 ст. 4 та ч. 6 ст. 12 КАС України, суд дійшов висновку, що дана справа є справою незначної складності, а характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають її розгляд в порядку загального позовного провадження, а тому у задоволенні зазначеного клопотання необхідно відмовити.

Керуючись статтями 12, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Погрібніченко