Справа № 328/1105/19
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 328/1105/19
У Х В А Л А

03 травня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: головуючого судді Ганечко О.М., ознайомившись зі скаргою та доданими до неї матеріалами ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою, в якій просить (мовою оригіналу):

- признать его субъектом обжалования для несоблюдения конституционного и законного права кандидата в Президенти Украины ОСОБА_2 - Героя Украины, народного депутата ВРУ, правозащитника народа - избирателей Украины, участника войны, военного летчика, защитника народа Украины;

- признать незаконными действия власти ОСОБА_3, бездоказательного, незаконного привлечения в качестве арестанта в СИЗО на время проведения выбора в Президенты Украины от 15.04.2019;

- признать нарушенными его права для участия в выборах Президента Украины ОСОБА_2 и ее сестры ОСОБА_4 в выборах 31.03.2019 и 21.04.2019 по вине власти ОСОБА_3;

- признать постановлением суда недействительность выборов ОСОБА_3 без участия кандидата в Президенти Украины ОСОБА_2. Назначить повторные третьи выборы Президента Украины в 2019 году.

Ухвалою Токмацького районного суду Запорізької області від 19.04.2019 справу за скаргою ОСОБА_1 передано Верховному Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 03.05.2019 скаргу ОСОБА_1 передано до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до положень п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи, зокрема, відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Так, ст. ст. 159, 160 КАС України, передбачено право особи звернутись до адміністративного суду з позовною заявою, проте ОСОБА_1 до суду подано саме скаргу, а не позовну заяву.

Крім того, у зазначеній скарзі чітко не визначено суб'єктний склад учасників справи (відповідача(ів), третіх осіб) дії, рішення якого (яких) ним оскаржуються та не зазначено відомостей про них, згідно з вимогами п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, з огляду на що, ОСОБА_1 слід уточнити, з яким саме документом (позовною заявою чи скаргою) він звертається до суду, хто саме є відповідачами та іншими учасниками справи, зазначивши їхні дані і відповідні реквізити.

Всупереч приписам ч. 5 ст. 160 КАС України, позовна заява не містить обов'язкових реквізитів позовної заяви, зокрема відсутні: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Слід наголосити, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

В силу ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та не чинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до ст. 91 Закону України «Про вибори Президента України», суб'єктом звернення із скаргою до виборчої комісії у випадках, передбачених цим Законом, може бути кандидат на пост Президента України, партія - суб'єкт виборчого процесу, в особі її керівника чи іншої особи, уповноваженої рішенням центрального керівного органу партії, офіційний спостерігач - суб'єкт виборчого процесу, а також виборець, виборчі права або охоронювані законом інтереси якого щодо участі у виборчому процесі порушено рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта оскарження. Від імені кандидата на пост Президента України суб'єктом звернення із скаргою може бути також його уповноважений представник у Центральній виборчій комісії, довірена особа у відповідному виборчому окрузі.

Згідно ч. 6 ст. 277 КАС України, рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, у тому числі рішення Центральної виборчої комісії із встановлення результатів виборів, можуть бути оскаржені у порядку, передбаченому статтею 273 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 273 КАС України, право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб'єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб'єкти ініціювання референдуму.

Згідно з нормами ст. 12 Закону України «Про вибори Президента України», суб'єктами виборчого процесу є: виборець; виборча комісія, утворена відповідно до цього Закону та Закону України «Про Центральну виборчу комісію»; кандидат на пост Президента України, зареєстрований у порядку, встановленому цим Законом; партія, яка висунула кандидата на пост Президента України; офіційний спостерігач від партії - суб'єкта виборчого процесу, від кандидата на пост Президента України, від громадської організації, який зареєстрований у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 273 КАС України, виборець, учасник всеукраїнського референдуму (громадянин України, який має право голосу у відповідних виборах або референдумі) може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, якщо такі рішення, дія чи бездіяльність безпосередньо порушують його виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі чи процесі референдуму.

Отже, аналіз положень ст. ст. 273 КАС України дає підстави прийти до висновку, що до виборчої комісії має право звернутись виборець, виборчі права або охоронювані законом інтереси якого щодо участі у виборчому процесі порушено рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта оскарження. При цьому суб'єкт виборчого процесу повинен зазначити чим саме виборча комісія порушила його виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі.

В даному випадку позивачем заявлено вимоги щодо визнання недійсними виборів Президента України 31.03.2019 року та 21.04.2019 року та зобов'язання Центральної виборчої комісії України призначити повторні вибори в третій раз з обов'язковим допуском до виборів кандидата на пост Президента України ОСОБА_2, тобто, вимоги що стосуються рішень, дій чи бездіяльності Центральної виборчої комісії, не визначаючи її процесуальний статус, у відповідності з вимогами ст. 42 КАС України.

Також, позивачем не обґрунтовано чим безпосередньо порушено Центральною виборчою комісією його права щодо участі у виборчому процесі.

Зміст позову не містить нормативно - правового обґрунтування вимог позивача щодо порушення діями чи бездіяльністю його прав, свобод та інтересів, зокрема, не містить обґрунтування, які саме норми чинного законодавства України були порушені Центральною виборчою комісією по відношенню до позивача.

Фактично, всі позовні вимоги стосуються захисту прав, свобод та інтересів ОСОБА_5, проте суду не надано жодного доказу на підтвердження того, що вона уповноважувала позивача звертатись до суду з позовною заявою та представляти її інтереси, що у свою чергу не відповідає приписам ст. ст. 55, 57, 59 КАС України.

Таким чином, позивачу слід зазначити у позовній заяві, якими саме діями, рішеннями чи бездіяльністю Центральною виборчою комісією порушено його виборчі права щодо участі у виборчому процесі або надати докази того, що ОСОБА_5 уповноважувала позивача на представництво її інтересів в суді.

Слід наголосити, що подана ОСОБА_1 скарга складена російською мовою, що не відповідає ч. 1 ст. 10 Конституції України, якою визначено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Так, згідно ч. 1 ст. 15 КАС України, судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Зі змісту рішення Конституційного Суду України від 14.12.1999 року №10-рп/99 вбачається, що українська мова як державна є обов'язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п'ята статті 10 Конституції України).

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом України у постанові від 24.06.2014 у справі № 21-227а14 та в ухвалі від 04.09.2015 у справі № 826/19807/14.

Таким чином, суд вважає, що дане звернення до суду подано не у спосіб та не в порядку, визначеному КАС України, зокрема ч. 1 ст. 15, ст. 159, ч. 1 ст. 269, ст. 160, ч. 3 ст. 277, а тому, наявні підстави для залишення позовної заяви без руху.

Особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій встановлені ст. 273 КАС України.

Відповідно до ч. 11 ст. 273 КАС України, суд вирішує адміністративні справи у дводенний строк після надходження позовної заяви.

Враховуючи скорочені строки розгляду справи, скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання відповідної заяви до Шостого апеляційного адміністративного суду до 19 год. 30 хв. 03.05.2019.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241 - 243, 248, 273 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В :

Скаргу ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 19 год. 30 хв. 03.05.2019.

Роз'яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків у вищезазначений строк, до позовної заяви будуть застосовані наслідки, визначені п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Ганечко