Справа № 640/20435/18
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2019-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

25 квітня 2019 року № 640/20435/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Заступника директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Попович Оксани Миколаївни
провизнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії
Третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів:

- ОСОБА_3;

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва та Заступника директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Попович Оксани Миколаївни, в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність Заступника директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Попович Оксани Миколаївни;

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та зобов'язати провести позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті будівництва за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32 у Печерському районі м. Києва;

- зобов'язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) провести повторну перевірку фактів подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації №КВ88 у відповідності до пункту 15 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466, винести відповідні приписи по фактам порушення ДБН та чинного законодавства і забезпечити контроль їх виконання.

В обґрунтуваннях заявлених вимог зазначено, зокрема, що позивач, ОСОБА_1 є власником земельної ділянки та будинку, розташованих у Печерському районі міста Києва, за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 30/5. У той же час, на сусідній земельній ділянці, що розташована поруч із земельною ділянкою позивача, за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32, у Печерському районі міста Києва, власником якої є ОСОБА_3, за твердженням позивача, із численними порушеннями державно-будівельних норм і санітарних правил, що загрожують життю та здоров'ю людини, відбувається самочинне будівництво багатоквартирного багатоповерхового будинку, яке в свою чергу спричиняє ОСОБА_1, а також іншим мешканцям сусідніх земельних ділянок перешкоди у належному повноцінному володінні (користуванні та розпорядженні) власним майном, порушує право власників сусідніх земельних ділянок та землекористувачів на безпечне життя та завдає численних незручностей для нормальної життєдіяльності.

Відповідно, заявлені вимоги мотивовані тим, що неодноразово звертаючись до відповідачів з проханням стосовно проведення позапланової перевірки незаконного об'єкту будівництва за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32, на думку позивача останніми була допущена протиправна бездіяльність, наслідком чого мало місце не виконання необхідних дій, які є обов'язковими в діяльності Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (Департамент, ДАБК), і які призвели до того, що забудовником - ОСОБА_3, на вказаному вище об'єкті продовжується незаконне самочинне будівництво, а отже порушено норми діючого законодавства України.

В судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені вимоги та просив задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача 1 проти позову заперечував, зокрема з мотивів, викладених у поданому відзиві.

Представник відповідача 2 в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник третьої особи проти задоволення позову заперечував.

Суд, враховуючи думку сторін та заявлене клопотання, ухвалив завершити розгляд справи в порядку письмового провадження.

Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом, ОСОБА_1 у січні 2018 року набув права власності на земельну ділянку та будинок у Печерському районі міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 30/5.

Вказана земельна ділянка та будинок розташовані у Центральному історичному ареалі міста Києва, відповідно до рішення Київської міської ради від 28.03.2002 року №370/1804, та в межах охоронної (буферної) зони об'єкта культурної спадщини Національного Києво-Печерського історико-культурного заповідника, занесеного до списку всесвітньої спадщини ЮНЕСКО: Київ: Собор Святої Софії та прилеглі монастирські будівлі, Києво-Печерська Лавра (відповідно до наказу Міністерства культури України від 05.07.2011 року №511/0/16-11), згідно історико-містобудівного опорного плану міста Києва, який входить до складу "Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року", затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 року №370/1804 та визначено Міністерством культури України, Управлінням охорони культурної спадщини КМДА (листа від 07.07.2016 року №580/10/61-16, від 10.03.2017 року №86/10/61-17, від 08.06.2017 року №469/10/55-17).

Також, на земельні ділянки по вул. Редутній у місті Києві розповсюджується дія постанови Ради Міністрів Української РСР від 18.05.1987 року №183 "Про оголошення комплексу пам'яток історичного центру м. Києва державним історико-архітектурним заповідником "Стародавній Київ" та рішення від 10.10.1988 року №976 "Про затвердження меж державного історико-культурного заповідника "Стародавній Київ" та заходи по забезпеченню його діяльності".

Так, виконавчим комітетом Київської міської ради Народний депутатів було створено Державний історико-архітектурний заповідник "Стародавній Київ", який постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 року №1760 "Про затвердження Порядку визначення категорій пам'яток для занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України" включено до пам'яток історії, монументального мистецтва та археології національного значення.

Таким чином, в тому числі, посилаючись на положенням статті 53 Земельного кодексу України та статті 34 Закону України "Про охорону культурної спадщини", позивачем зазначено, що земельна ділянка в м. Києві по вул. Редутній, 30/5, та земельні ділянки, що оточують її, знаходяться в межах Державного історико-культурного заповідника "Стародавній Київ" і відносяться до земель історико-культурного призначення.

Для визначення та чергового підтвердження правомірності та законності будівництва на сусідній земельній ділянці за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32, ОСОБА_1 16.01.2018 року звернувся із заявою до судового експерта ОСОБА_7 (свідоцтво від 28.01.2011 року №1474, видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України) про проведення судово-будівельної експертизи.

За результатами проведеної експертизи і аналізу процесу будівництва нерухомого об'єкта, що є предметом спірних правовідносин, складено висновок від 03.09.2018 року №42-18, відповідно до якого встановлено, що зведення зазначеного об'єкту є самочинним і виконано з істотними порушеннями державно-будівельних норм, санітарних і пожежних правил, що наражає позивача і інших мешканців сусідніх з об'єктом будівництва приміщень на серйозну небезпеку життю і здоров'ю, а також порушує права позивача і здійснює йому перешкоди у користуванні майном.

Також, в результаті проведеного експертом дослідження було встановлено, що при зведенні будівельних конструкцій за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32 грубо порушено допустимі норми відстаней до будівель, розташованих на сусідніх земельних ділянках та неправомірно здійснюється самовільне будівництво багатоповерхового багатоквартирного житлового будинку, що суперечить діючій містобудівній документації та призводить до порушення законних інтересів власників суміжних земельних ділянок за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 30/5 та пров. Редутний, 7, оскільки зниження комфорту проживання, загроза пожежної небезпеки та зміна містобудівної ситуації знижує купівельну привабливість до житла на цих ділянках.

03.03.2014 року Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради видані Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки на вул. Редутній, 32 у Печерському районі міста Києва для будівництва одноквартирного (індивідуального) житлового будинку. Кількість поверхів - 4, площа забудови - 415,5 кв.м., загальна площа будинку - 1889,0 кв.м., будівельним об'єм - 6830 куб.м.

Декларація про початок виконання будівельних робіт по будівництву житлового будинку на вул. Редутній, 32 у Печерському районі міста Києва (Декларація на нове будівництво) зареєстрована в Інспекції ДАБІ України 24.03.2014 року, але, як зауважено позивачем, видана декларативним принципом, при тому, що статтею 7-1 Закону України "Про охорону археологічної спадщини" забороняється набуття суб'єктом господарювання права на провадження певних дій для здійснення господарської діяльності, щодо яких цим Законом передбачено отримання дозволу чи погодження, за декларативним принципом та яких (погоджень), у той же час, ОСОБА_3 отримано не було.

Відповідно до зазначеної Декларації та ДК 018-2000 "Державного класифікатора будівель та споруд", затвердженого наказом Держстандарту України від 17.08.2000 року №507, досліджуваний будинок класифікується за кодом 1110.3 "Будинки садибного типу", категорії складності III, що відповідає класу наслідків (відповідальності) CC2, тобто розрахований на одну сім'ю, що підтверджено замовником будівництва ОСОБА_3 власним підписом у даній Декларації.

У містобудівних умовах та обмеженнях забудови зазначеної ділянки також вказано на обов'язок отримати позитивний висновок Міністерства культури України (Департаменту культурної спадщини та культурних цінностей) і розробити, погодити та затвердити у складі проекту історико-містобудівне обґрунтування згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 року №318 та відповідно до Порядку, затвердженому наказом Державної служби з питань національної культурної спадщини від 10.01.2011 року №2.

Експертизою встановлено, що відповідну проектну документацію (Проект "Будівництва індивідуального житлового будинку по вул. Редутній, 32 в Печерському районі м. Києва") погоджено Міністерством культури України з обмеженням висотності 13,7 м (включаючи цоколь та мансарду) (лист від 10.03.2017 року №86/10/61-17). Проект виконаний в 2016 році ТОВ ТАМ "Реставратор" та ТОВ "Київська проектна група" і затверджений замовником будівництва ОСОБА_3 наказом від 14.03.2014 року №1. До реалізації була запланована триповерхова будівля, включаючи мансарду та гараж в цокольному (не підвальному) поверсі.

Тобто, за наведеного позивачем наголошено на тому, що фактично на вказаній вище земельній ділянці має місце будівництво не індивідуального малоповерхового, а багатоквартирного багатоповерхового (вище 3-х поверхів) житлового будинку, що є наслідком подання замовником будівництва - ОСОБА_3 недостовірних даних щодо параметрів забудови земельної ділянки і її функціонального призначення за видами використання.

Таким чином, відповідні будівельні конструкції, як зазначено позивачем, зведені недозволеної висоти із порушенням проектної документації, порушують законні інтереси власників та користувачів земельних ділянок, що оточують місце будівництва, є свавільним втручанням у приватне житло та свідчить про неповагу до нього, оскільки така недозвільна висота будівлі руйнує візуальний зв'язок з оточуючим простором, що є порушенням 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та її статті 8, а також практики Європейського суду з прав людини.

Також, експертизою встановлено, що зазначене будівництво відбувається на земельній ділянці, яка розташована у Центральному історичному ареалі міста (рішення Київської міської ради від 28.03.2002 року №370/1804) в межах охоронної (буферної) зони об'єкта культурної спадщини, Національного Києво-Печерського історико-культурного заповідника, занесеного до списку всесвітньої спадщини ЮНЕСКО всупереч рішенню Київської міської ради від 22.01.2015 року №24/889, яким введено мораторій на нове будівництво в буферній зоні Києво-Печерської Лаври, а також наказу Міністерства культури України від 05.07.2011 року №511/0/16-11.

Відповідно, позивач вказує на те, що проектно-дозвільна документація на даний об'єкт будівництва оформлена неправомірно і погоджена всупереч зазначеним вище нормативним актам, не відповідає діючому законодавству України, а саме будівництво об'єкту за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32, протирічить містобудівному законодавству, почалося без отримання дозволу на проведення земляних робіт по влаштуванню фундаментів (розриття археологічно цінних земель), позитивного висновку Міністерства культури України, а також без розробки, погодження та затвердження у складі проекту історико-містобудівного обґрунтування, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 року №318 та відповідно до Порядку, затвердженому наказом Державної служби з питань національної культурної спадщини від 10.01.2011 року №2.

Отже, за висновками позивача, вказане суперечить визначеній в ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення". Додаток В п. В9 висотності, оскільки будівля за кресленнями проекту є шестиповерховою і не відповідає зазначеному в проекті та в Декларації про початок виконання будівельних робіт коду об'єкта (за Державним класифікатором будівель і споруд 018-2000), а також категорії складності (за класами наслідків), оскільки передбачає 8 (восьми) квартирний будинок та паркінг на 8 автомобілів, повноцінні житлові поверхи, вікна на найближчому рівні (-3.00 м) та має вищу поверховість за вказану у вихідних даних та нормативних документах.

Експертним висновком від 03.09.2018 року №42-18 за результатами візуального обстеження території, звірки проектних матеріалів з натуральними обсягами об'єкту будівництва за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32, також були встановлені й інші порушення, зокрема окремих вимог ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" (пункти 3.8*, 3.11.*, 3.13., 3.14., 3.19.*, 3.25.*, 3.25в*), затверджених наказом Державного комітету України у справах містобудування і архітектури від 17.04.1992 року №44, ДБН В.1.2.-12-2008 "Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки" (пункт 3.4., Додаток В), ДБН В.1.1.-7:2016 "Пожежна небезпека об'єктів будівництва", ДБН В.2.2.-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення" (Додаток В "Правила підрахунку площі квартири у житловому будинку і гуртожитку, площі житлового будинку, площі приміщень, площі забудови, будівельного об'єму поверховості житлового будинку та перелік обов'язкових техніко-економічних показників").

Наголошено на тому, що фактично розмір побудованих будівельний конструкцій перевищує розмір та висоту дозволеної забудови згідно з Містобудівними умовами та обмеженнями і порушує інтереси власників сусідніх будівель та споруд в частині протипожежних розривів (відстані до житлових будинків та меж сусідніх земельних ділянок, протипожежні розриви менші за нормативні - 20 метрів), а збільшення поверховості житлового будинку і загальної площі будинку становить істотне відхилення від нормативних законодавчо визначених вихідних даних об'єкта будівництва.

Зокрема зазначено, що при будівництві по вул. Редутній, 32, встановлено істотні порушення нормативних відстаней від побудованих будівельних конструкцій до сусідніх будівель та споруд, а саме вимог пункту 3.4. ДБН В.1.2.-12-2008.

Вказано, що відстань до сусіднього будинку на пров. Редутному, 7, становить 2,9 метри, що в 2 рази менше за нормативну санітарну і пожежну відстань, яка забезпечує запобіганню розвитку пожежі на прилеглі будівлі та споруди, при тому, що ДБН В.1.1-7:2016 визначає термінологію таких відстаней.

Так, 15.06.2017 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнято наказ №216, яким скасовано реєстрацію декларації №КВ88.

Вказаний наказ було прийнято на підставі листа Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.06.2017 року №055-9780.

Позивач звернув увагу суду на той факт, що у період з 22.06.2017 року по 05.07.2017 року та з 10 по 11 липня 2017 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проведено позаплановий захід державного контролю щодо дотримання суб'єктом містобудування - ОСОБА_3, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: "Будівництво житлового будинку на вул. Редутній, 32, у Печерському районі м. Києва", за результатами якого складено акт без номера та дати.

Даним актом зафіксовано 7 порушень норм діючого законодавства, а саме Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ДБН "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", Закону України "Про архітектурну діяльність".

На підставі виявлених порушень 10.07.2017 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) винесено припис, яким зобов'язано ОСОБА_3 з 11.07.2017 року зупинити виконання будівельних робіт на об'єкті "Будівництво житлового будинку на вул. Редутній, 32, у Печерському районі м. Києва", та припис, яким ОСОБА_3 надано строк до 11.08.2017 року для усунення виявлених порушень у відповідності до вимог законодавства.

В подальшому, у період з 01 по 14 вересня 2017 року та з 03 по 04 жовтня 2017 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проведено позаплановий захід державного контролю щодо дотримання суб'єктом містобудування - ОСОБА_3, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті "Будівництво житлового будинку на вул. Редутній, 32, у Печерському районі м. Києва", за результатами якого складено акт без номера та дати.

Вказаним актом зафіксовано низку поршень норм діючого законодавства України з боку ОСОБА_3, що стало підставою для прийняття Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) припису від 04.10.2017 року, яким зобов'язано ОСОБА_3 у термін до 06.11.2017 року знести збудовану конструкцію.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.10.2017 року у справі №826/8556/17, залишеною без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 16.01.2018 року, за позовом ОСОБА_3 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державної архітектурно-будівельної інспекції України згаданий раніше наказ від 15.06.2017 року №216 і припис від 05.07.2017 року про зупинення виконання будівельних робіт визнано протиправним та скасовано.

Враховуючи зазначені обставини, позивачем зроблено висновок, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) під час здійснення перевірок незаконного, самочинного будівництва за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32, систематично порушує та ігнорує норми законодавства, свідомо не користується своїм правом, проявляє протиправну бездіяльність на отримання відповідних документів та матеріалів від замовника будівництва в рамках заходів держархбудконтролю, що призвело до неповного з'ясування обставин стосовно зазначеного об'єкта будівництва та ухилення недобросовісного забудовника від відповідальності, а отже свідчить про їх неналежну організацію роботи.

Позивачем наголошено, що Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) взагалі постійно ігнорується рішення Київської міської ради від 22.01.2015 року №24/889, яким введено мораторій на нове будівництво в буферній зоні Києво-Печерської Лаври, а також наказу Міністерства культури України від 05.07.2011 року №511/0/16-11.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 01.11.2018 року №826/8556/17 вказані постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.10.2017 року та Київського апеляційного адміністративного суду від 16.01.2018 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

02.11.2018 року ОСОБА_1 в порядку статей 1, 3, 15 Закону України "Про звернення громадян" голові Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_8 та заступнику директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва подано заяву (клопотання) про направлення вимоги про проведення позапланової перевірки та заяву (клопотання) про проведення позапланової перевірки відповідно.

Таким чином, згідно змісту вказаних заяв (клопотань), позивач звертався до Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва з проханням проконтролювати та провести позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті будівництва за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32 у Печерському районі м. Києва, тобто провести позапланову перевірку незаконного будівництва.

12.11.2018 року в порядку статей 1, 3, 15 Закону України "Про звернення громадян" заступнику директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Попович О.М. позивачем подано додаток до заяви від 02.11.2018 року з посиланням на вищевказану постанову Верховного Суду від 01.11.2018 року №826/8556/17.

Однак, всупереч вимогам статті 20 Закону України "Про звернення громадян" відповіді на звернення позивача надано не було, а також негайного вчинення відповідних дій не здійснено.

Зазначаючи, що ОСОБА_3 всупереч усім обмеженням та діючому законодавству України продовжує незаконне будівництво по вул. Редутній, 32, у Печерському районі міста Києва, на думку позивача, відповідачем 1 та 2 умисно ігноруються усі його звернення та не надаються відповіді, жодних дій спрямованих на зупинення будівництва не здійснюється та позапланова перевірка вказаного об'єкта будівництва не відбувається.

19.11.2018 року адвокатом позивача подано заяву про відкриття кримінального провадження відносно незаконного будівництва по вул. Редутній, 32, у Печерському районі міста Києва, якою зафіксовано, що будівництво триває і надалі.

20.11.2018 року позивач знову звернувся в порядку статей 1, 3, 15 Закону України "Про звернення громадян" до заступника директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Попович О.М. з заявою (клопотанням) про вжиття заходів, а саме вчинення дій щодо припинення незаконного будівництва за адресою: вул. Редутна, 32, у Печерському районі міста Києва.

Станом на час подання позовної заяви, як вказано позивачем, будівництво за адресою: вул. Редутна, 32, у Печерському районі міста Києва продовжується, жодних дій зі сторони відповідача 1 та 2 не здійснено, а відповідей - не надано.

Цитуючи відповідні приписи Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, Закону України "Про архітектурну діяльність", Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" позивач звернув увагу, що посадові особи відповідача 1 свідомо не скористалися своїм правом та проявили протиправну бездіяльність на отримання відповідних документів та матеріалів від замовника будівництва в рамках заходів держархбудконтролю, що призвело до неповного з'ясування обставин стосовно зазначеного об'єкта будівництва та ухилення недобросовісного забудовника від відповідальності, що свідчить про неналежну організацію роботи відповідача 1 при проведенні позапланової перевірки.

Крім того, на думку позивача, прослідковується намагання заступником директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Попович О.М. приховати факт протиправної бездіяльності посадових осіб та надати недостовірну інформацію з метою ухилення від відповідальності за неналежну організацію роботи відповідача 1 при проведенні позапланової перевірки.

Отже, за твердженням позивача, наслідком вищезазначених бездіяльності та ігнорування відповідачем 1 та 2 заяв (клопотань) позивача від 02.11.2018 року, 12.11.2018 року, 20.11.2018 року та своїх прямих обов'язків, щодо проведення позапланової перевірки незаконного об'єкту будівництва за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32, та встановлення факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації №КВ88, виконання необхідних дій, які є обов'язковими в діяльності ДАБК м. Києва, призвели до того, що забудовником - ОСОБА_3, в черговий раз порушено норми діючого законодавства України, а саме 28.11.2018 року здійснено реєстрацію об'єкту нерухомого майна "незавершене будівництво, об'єкт житлової нерухомості, загальна площа: 1584,1 кв.м." на підставі декларації про початок будівельних робіт №КВ88, яка на момент здійснення зазначеної реєстраційної дії була взагалі скасована, оскільки, починаючи з 02.11.2018 року відновили свою дію та були чинними наказ ДАБК від 15.06.2017 року №216 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" та відповідні приписи ДАБК.

Власне, наведені вище обставини і стали підставами для звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом.

У поданому відповідачем 1 відзиві на адміністративний позов, заперечуючи проти задоволення заявлених позивачем вимог, представником Департаменту зазначено зокрема наступне.

На виконання Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року №671 "Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю", Державною архітектурно-будівельною інспекцією України до Департаменту передана документація щодо об'єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності), пов'язана з наданням права на виконання підготовчих та будівельних робіт, із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також декларації про готовність до експлуатації об'єктів будівництва, відповідно до акту приймання-передавання документів від 11.10.2016 року №38.

Даним актом до Департаменту передана зареєстрована Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві декларація про початок виконання будівельних робіт №КВ88 на об'єкт будівництва: "Будівництво житлового будинку по вул. Редутній, 32 у Печерському районі м. Києва", замовник - ОСОБА_3

Відповідач 1 звернув увагу, що Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядком підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 (надалі - Порядок №466) (у редакції, що діяли 10.06.2017 року) було запроваджено декларативний принцип оформлення замовником документів, які надають право виконувати будівельні роботи на об'єктах будівництва I-III категорії складності. Вказаний принцип полягав у тому, що відповідальність за достовірність даних, зазначених замовником у декларації про початок виконання будівельних робіт покладалась на замовника, а функції органу державного архітектурно-будівельного контролю на етапі подання таких документів було зведено до перевірки повноти даних, вказаних замовником будівництва у відповідному документі декларативного характеру.

Також, відповідач 1 наголосив на тому, що для реєстрації декларації за декларативним принципом подання замовником будівництва інших документів, окрім двох примірників заповненої декларації відповідної форми законодавством не передбачалось.

При цьому, за твердженням відповідач 1, як було наголошено ним у відзиві, орган державного архітектурно-будівельного контролю не наділений правом проводити перевірку інформації, що зазначена замовником будівництва у повідомленні, а лише обов'язком внести дані до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Так, згідно чинного законодавства замовнику ОСОБА_3 у Департаменті містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) були надані містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового будинку на вул. Редутній, 32, у Печерському районі м. Києва від 03.03.2014 року №1986/0/12-3/009-14. У тому числі, основними техніко-економічними показниками об'єкта будівництва відповідно до намірів, наданих замовником у складі містобудівного розрахунку від 2014 року, розробленого ТОВ "Терра Проджект", поверховість об'єкта становить 4 поверхи. Функціональне призначення земельної ділянки відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 року №370/1804, - територія житлової садибної забудови.

Відповідно до вказаної вище декларації, замовником будівництва наведено дані, щодо основних показників об'єкта будівництва: загальна площа - 1889,0 кв.м, житлова площа - 524,5 кв.м, будівельним об'єм - 6830 кв.м, поверховість - 4 пов.+підвал+мансарда.

Попри це, згідно з пунктом 3.19* ДБН 360-92** "Містобудування планування і забудова міських і сільських поселень", площа території, яку відводять під садибну забудову, повинна забезпечити розміщення обсягів будівництва і формування планувальних одиниць у погодженні з планувальною структурою міста і системою громадських центрів. Район садибної забудови може бути сформований окремими житловими чи блокованими будинками з присадибними (приквартирними) ділянками з господарськими будівлями або без них. Забудова цих районів не повинна перевищувати 4-х поверхів.

Наказом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 24.11.2014 року №12 "д" "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" скасовано декларацію від 24.03.2014 року №КВ188.

Однак, згідно постанови Окружного адміністративного суду України від 19.01.2017 року №826/15537/16 за позовом ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, даний наказ визнано протиправним та скасовано.

Вказуючи на пункт В.9 Додатку В ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення", за яким при визначенні поверховості надземної частини будинку до кількості поверхів включають усі надземні поверхи (включаючи мансардний), у тому числі технічний і цокольний, якщо його перекриття знаходяться вище середньої планувальної позначки землі не менше ніж на 2 м, відповідачем 1 вказано, що поверховість об'єкта згідно декларації про початок виконання будівельних робіт від 24.03.2014 року №КВ188 складає 5 поверхів, а отже проектна документація розроблена з відхиленням від вихідних даних на проектування (містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 03.03.2014 року №1986/0/12-3/009-14) та з порушенням пункту 3.19* ДБН 360-92**.

Таким чином, замовником ОСОБА_3 затверджено проектну документацію наказом від 14.03.2014 року №1 не належним чином, чим порушено статтю 23 Закону України "Про архітектурну діяльність" та, відповідно, наведено недостовірні дані у декларації про початок будівельних робіт від 24.03.2014 року №КВ188 у частині затвердження проектної документації.

Враховуючи викладене, відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України, підпункту 5 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності", на підставі листа Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.06.2017 року №055-9780, наказом Департаменту від 15.06.2017 року №216 "Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт" було скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ88 на об'єкт будівництва: "Будівництво житлового будинку по вул. Редутній, 32 у Печерському районі м. Києва".

Департамент рекомендованим листом від 19.06.2017 року №073-5485 повідомляв замовника будівництва ОСОБА_3 про скасування реєстрації вказаної вище декларації та направляв його рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення.

Посилаючись на правову позицію Вищого адміністративного суду України, що міститься в ухвалі від 13.10.2015 року №К/800/37191/15, в постановах Київського апеляційного адміністративного суду від 31.05.2018 року №826/8108/17, від 19.09.2018 року №826/17908/17, від 14.05.2018 року №826/8060/17, від 06.09.2018 року №12155/17 та у постанові Верховного Суду у складі Колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 01.11.2018 року №826/8556/17, відповідач 1 вказав, що скасування декларації про початок будівельних робіт може бути наслідком самостійно виявлених органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в декларації, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації) та шляхом здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю шляхом проведення планових та позапланових заходів.

Так, згідно зі статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та відповідно до Порядку №553, на підставі депутатського звернення народного депутата України ОСОБА_9 від 07.06.2017 року №07/06/2017-2, у присутності довіреної особи замовника будівництва - ОСОБА_10, посадовою особою Департаменту проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва: "Будівництво житлового будинку на вул. Редутній, 32 у Печерському районі м. Києва".

У ході проведення позапланової перевірки було встановлено, що під час виїзду 29.06.2017 року виконувались будівельні роботи із будівництва будинку без документів, які надають право на виконання будівельних робіт, а саме: виконувались бетонні роботи із влаштування вертикальних елементів підвалу, оскільки Департамент наказом від 15.06.2017 року №215 скасував реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 24.03.2014 року №КВ88.

Зокрема, виявлено порушення вимог Додатку 3.1, пункту 3.13 ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", пункту 5, пункту 6 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 03.03.2014 року №1986/0/12-3/009-14.

Зазначено, що проектна організація ТОВ "Творча архітектурна майстерня "Реставратор" передала замовнику - ОСОБА_3 проекту документацію для виконання будівельних робіт на об'єкті, розроблену з порушеннями вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, чим порушено статтю 26 Закону України "Про архітектурну діяльність", абзац перший частини першої статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пункт 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 10.05.2011 року №45.

За результатами перевірки посадовою особою Департаменту складено акт перевірки від 10.07.2017 року та враховуючи виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, видано замовнику будівництва - ОСОБА_3 приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.07.2017 року та про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 10.07.2017 року.

У зв'язку з відмовою суб'єкта містобудування від підписання зазначених вище документів, останні було направлено Департаментом рекомендованим листом від 11.07.2017 року №073-6175 з повідомленням про вручення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.07.2017 року №826/8556/17 за позовом ОСОБА_3 до Департаменту, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, заяву ОСОБА_3 про вжиття заходів забезпечення позову задоволено, зупинено дію наказу Департаменту від 15.06.2017 року №216 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт".

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 28.09.2017 року №826/8556/17 апеляційну скаргу Прокуратури міста Києва задоволено, ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.07.2017 року №826/8556/17 скасовано, в задоволенні клопотання ОСОБА_3 про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову - відмовлено.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.10.2017 року №826/8556/17 задоволено заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову: - зупинено дію наказу Департаменту від 15.06.2016 року №216 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт"; - зупинено дію припису Департаменту від 05.07.2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, що виконується без повідомлення про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 16.01.2018 року №826/8556/17 апеляційну скаргу Департаменту залишено без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.10.2017 року №826/8556/17 - без змін.

Постановою Верховного Суду у складі Колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 21.11.2018 року касаційну скаргу Департаменту задоволено частково, ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.10.2017 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 16.01.2018 року - скасовано, ухвалено нове рішення, яким відмовлено в задоволенні клопотання ОСОБА_3 про забезпечення позову.

Як раніше зазначалося, постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.10.2017 року №826/8556/17, залишеною в силі постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 16.01.2018 року №826/8556/17, було, зокрема визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту від 15.06.2017 року №216 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт".

Але, постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 01.11.2018 року №826/8556/17 вказані постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.10.2017 року та Київського апеляційного адміністративного суду від 16.01.2018 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції, а рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.03.2019 року №826/8556/17 у задоволенні позову ОСОБА_3 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державної архітектурно-будівельної інспекції України - відмовлено повністю.

Відповідно, зазначаючи про відсутність допущеної відповідачем 1 бездіяльності, останній вказав, що згідно зі статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (Порядок №553), на підставі наказу Департаменту від 17.10.2016 року №60, колективного звернення мешканців вул. Редутної у Печерському районі м. Києва (від 23.08.2017 року вх. №073-193(з)) з метою перевірки виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю від 10.07.2017 року, посадовою особою Департаменту проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва: "Будівництво житлового будинку на вул. Редутній, 32 у Печерському районі м. Києва".

В ході перевірки встановлено, що вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Департаменту від 10.07.2017 року не виконані, а будівельні роботи виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У період з 10.07.2017 року по 29.09.2017 року побудовано підвальний та перший поверхи будинку.

Під час виїзду на місце 03.10.2017 року виконувались будівельні роботи з влаштування вертикальних елементів другого поверху.

Таким чином, відповідач 1 звернув увагу, що у період з 01.09.2017 року по 14.09.2017 року та з 03.10.2017 року по 04.10.2017 року дія наказу Департаменту від 15.06.2017 року №216 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" не була зупинена, тобто реєстрація декларації, як документа, який надає право виконувати будівельні роботи була відсутня.

Отже, суб'єктом містобудування порушено підпункт "а", підпункт "б" пункту 3 частини третьої статті 1 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" та підпункт 3 пункту 11 Порядку №553.

Як наслідок, посадовою особою Департаменту складено акт перевірки від 04.10.2017 року, а враховуючи виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, видано замовнику будівництва ОСОБА_3 приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 04.10.2017 року.

У зв'язку з відмовою суб'єкта містобудування від підписання та отримання зазначених вище документів, останні згідно Порядку №553 направлено Департаментом рекомендованим листом від 06.10.2017 року №073-9144 з повідомленням про вручення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.10.2017 року відкрито провадження у справі №826/13637/17 за позовом ОСОБА_3 до Департаменту про визнання протиправними дій, скасування приписів Департаменту від 10.07.2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, та від 10.07.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.11.2017 року зупинено провадження в справі №826/13637/17 до набрання законної сили постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.10.2017 року у справі №826/8556/17.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.04.2018 року поновлено провадження у справі №826/13637/17.

Таким чином, відповідач 1 звернув увагу суду, що за наявності на час розгляду справи №826/13637/17 рішення суду першої та апеляційної інстанції, яким скасовано наказ Департаменту від 15.06.2017 року №216 щодо скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, замовником будівництва допущено ряд порушень норм містобудівного законодавства, дотримання яких є обов'язковим.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.06.2018 року №826/13637/17, залишеного без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 03.09.2018 року скасовано: - припис Департаменту від 10.07.2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; - припис Департаменту від 10.07.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; припис Департаменту від 04.10.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. У задоволенні інших позовних вимог - відмовлено.

Ухвалою Верховного Суду у складі Колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08.10.2018 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Департаменту на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.06.2018 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 04.09.2018 року.

Ухвалою Верховного Суду у складі Колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08.10.2018 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.06.2018 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 04.09.2018 року.

Також, відповідач 1 звернув увагу суду, що Департамент згідно зі статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та відповідно до Порядку №553, на підставі звернень ОСОБА_1 від 02.11.2018 року (вх. Департаменту від 02.11.2018 року №073/Н-803/1) та від 20.11.2018 року (вх. Департаменту від 20.11.2018 року №073/Н-803/3) розпочав позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва: "Будівництво житлового будинку на вул. Редутній, 32 у Печерському районі м. Києва".

На момент виїзду відповідальні особи були відсутні, що унеможливило проведення перевірки, а тому, відповідно до абзацу першого пункту 9 Порядку №553, Департаментом на адресу ОСОБА_3 направлено лист від 17.12.2018 року №073-12035 щодо прибуття до Департаменту з необхідними для проведення перевірки документами.

Відповідно, відповідач 1 надалі зазначив, що наразі перевірка триває, однак складення за її результатами матеріалів у відповідності до Порядку №553 та у разі виявлення порушень, вжиття заходів згідно вимог законодавства, можливе лише після надання замовником будівництва необхідних документів.

Оскільки, як вказано відповідачем 1, відповідно до Закону України "Про звернення громадян" Департамент листом від 30.11.2018 року №073-073/Н-803/1-2423 письмово повідомив позивача за адресою: вул. Редутна, 30/5, м. Київ про результати розгляду звернень від 02.11.2018 року, 12.11.2018 року та від 20.11.2018 року щодо проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на вул. Редутній, 32, у Печерському районі міста Києва, то таким чином Департаментом було розглянуто звернення позивача з дотриманням вимог Закону України "Про звернення громадян".

Враховуючи викладене, на думку відповідача 1 твердження позивача щодо не розгляду Департаментом його звернень не знайшли свого підтвердження, і при виконанні своїх повноважень Департамент та його посадові особи діяли виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вирішуючи спір, суд виходить з наступного.

Встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI (надалі - Закон №3038-VI).

Відповідно до абзацу п'ятого частини першої статті 4 Закону №3038-VI об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Згідно частини другої статті 4 Закону №3038-VI cуб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

За приписами частини першої статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно підпунктів 1, 2 та 3 пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень (пункт 3 Порядку №553).

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають службові посвідчення встановленого зразка, форма якого затверджується Мінрегіоном, а також особистий штамп із зазначенням номера і найменування органу державного архітектурно-будівельного контролю, який вони представляють (пункт 4 Порядку №553).

Згідно приписів пункту 5 та пункту 7 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки визначені частиною четвертою статті 41 Закону №3038-VI, положення якої також кореспондуються з пунктом 11 Порядку №553, зокрема, передбачено право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

У відповідності до пункту 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

За приписами пунктів 13 та 14 Порядку №553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пунктів 16-23 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Органи державного архітектурно-будівельного контролю ведуть облік справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та контролюють виконання приписів і постанов про накладення штрафів.

Так, згідно наведеного вище, убачається, що за наслідком звернень позивача до Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва з проханням проконтролювати та провести позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті будівництва за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32 у Печерському районі м. Києва, а саме звернень від 02.11.2018 року, 12.11.2018 року, та 20.11.2018 року, відповідачем 1, за його твердженням, було ініційовано позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва: "Будівництво житлового будинку на вул. Редутній, 32 у Печерському районі м. Києва".

Однак, як зазначалось раніше відповідачем 1, на момент виїзду на вказаний об'єкт відповідальні особи були відсутні, що унеможливило проведення перевірки, а тому, відповідно до абзацу першого пункту 9 Порядку №553, Департаментом на адресу суб'єкту містобудування - ОСОБА_3 направлено лист від 17.12.2018 року №073-12035 щодо прибуття до Департаменту з необхідними для проведення перевірки документами.

Таким чином, за твердженням відповідача 1, складання відповідних матеріалів за результатами перевірки, згідно вимог Порядку №553, можливе лише після її завершення та, відповідно, надання замовником будівництва - ОСОБА_3 необхідних документів.

Попри це, зважаючи на обґрунтування по суті заявлених позивачем вимог у відповідності до викладених обставин справи та в межах даного адміністративного спору, суд не погоджується з доводами відповідача 1 стосовно того, що при виконанні своїх повноважень Департамент та його посадові особи діяли виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, та що зі сторони Департаменту не було допущено протиправної бездіяльності, з приводу якої має місце звернення позивача до суду.

Так, у своїх доводах відповідач 1 підтверджує отримання зазначених раніше звернень позивача та вказує на те, що на них відреаговано належним чином, тобто розглянуто з дотриманням вимог Закону України "Про звернення громадян" та за наслідками, зокрема, розпочато проведення відповідної перевірки. В той же час, про результати розгляду звернень позивача, останнього було повідомлено листом від 30.11.2018 року №073-073/Н-803/1-2423.

Суд звертає увагу, що означені заяви (клопотання) позивача, в контексті спірних правовідносин та згідно хронології обставин справи, були звернуті у тому числі до відповідача 1 не вперше та фактично з приводу незаконного, самочинного будівництва житлового будинку на вул. Редутній, 32, у Печерському районі м. Києва.

Раніше проведеними перевірками, як вказано сторонами, вже виявлялись численні порушення замовником будівництва, ОСОБА_3, містобудівного законодавства на даному об'єкті, про що складались відповідні матеріали, зокрема приписи з вимогами щодо припинення здійснення будівельних робіт та усунення виявлених поршень. При цьому, за наслідками повторних перевірок на предмет виконання останніх, з'ясовувалось, що їх вимоги не виконуються, а будівельні роботи - не припиняються.

Більше того, як вже зазначалось раніше, 28.11.2018 року ОСОБА_3 здійснено реєстрацію об'єкту нерухомого майна "незавершене будівництво, об'єкт житлової нерухомості, загальна площа: 1584,1 кв.м." на підставі декларації про початок будівельних робіт №КВ88, яка на момент здійснення зазначеної реєстраційної дії взагалі скасована, про що відповідачу 1 повинно було бути відомо, у тому числі з листа позивача від 02.11.2018, яким подавався додаток до заяви від 02.11.2018 року з посиланням на вищевказану постанову Верховного Суду від 01.11.2018 року №826/8556/17 та відповідно до якої з 02.11.2018 року відновили свою дію та були чинними наказ ДАБК від 15.06.2017 року №216 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" та відповідні приписи ДАБК.

При цьому, зі змісту викладеного у листі відповідача 2 від 30.11.2018 року №073-073/Н-803/1-2423 вбачається, що Департаментом не заперечується факт виявлених ним порушень на зазначеному об'єкті будівництва, а також міститься посилання на постанову Верховного Суду від 21.11.2018 року по справі №826/8556/17, однак стосовно відповідного реагування на звернення позивача від 02.11.2018 року, 12.11.2018 року та 20.11.2018 року - відсутня будь-яка інформація, а лише зазначено про раніше проведені заходи, за якими складено акти від 10.07.2017 року, від 04.10.2017 року та приписи від 10.07.2017 року та від 04.10.2017 року відповідно.

Суд додатково звертає увагу на ту обставину, що твердження відповідача 1 про ненадання замовником будівництва, ОСОБА_3 необхідних документів, що унеможливлює складання за результатами розпочатої перевірки вищевказаного об'єкта будівництва відповідних матеріалів, спростовуються наданими поясненнями третьої особи у судовому засіданні, згідно яких остання повідомляла про наявність у відповідача 1 всієї необхідної документації, оскільки така була надана нею в процесі розпочатої Департаментом перевірки.

За приписами абзацу десятого пункту 7 Порядку №553, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Таким чином, не знаходять свого підтвердження доводи відповідача 1, що на відповідні звернення позивача було відреаговано належним чином, розпочато проведення перевірки, яка триває і не може бути завершеною у зв'язку з відсутністю відповідних матеріалів стосовно об'єкта перевірки.

Також, слід зазначити, що у відповідності до приписів частини другої, частини третьої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, у тому числі, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Однак за наслідками раніше проведених перевірок, згідно наданих матеріалів, протоколів про вчинення правопорушень складено не було, а відповідні штрафи, передбачені за вчинення таких правопорушень, не накладались.

Водночас, варто акцентувати положення частини четвертої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", відповідно до якої орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Натомість, самим адвокатом позивача, за раніше наведеного, 19.11.2018 року було подано заяву про відкриття кримінального провадження відносно незаконного будівництва по вул. Редутній, 32, у Печерському районі міста Києва, якою зафіксовано, що будівництво триває і надалі.

Тобто, аналізуючи викладене в сукупності, в тому числі наявні докази у справі, а також враховуючи доводи та заперечення сторін, пояснення представника третьої особи, у суду є підстави вважати, що заявлені вимоги позивача є обґрунтованими зокрема з тих підстав, що відповідно до Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, Закону України "Про архітектурну діяльність", Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи відповідача 1 не скористалися наданими їм законодавством правами та проявили протиправну бездіяльність в рамках заходів держархбудконтролю, наслідком чого мало місце ухилення недобросовісного забудовника від відповідальності, що свідчить про неналежну організацію роботи відповідача 1 при проведенні позапланової перевірки.

Зважаючи, що відповідні матеріали про проведення спірного об'єкту будівництва за результатами звернень позивача від 02.11.2018 року, від 12.11.2018 року та від 20.11.2018 року в матеріалах справи відсутні, суд вважає позовні вимоги, звернуті до відповідача 1, а саме визнання бездіяльності останнього протиправною - обґрунтованими в цій частині.

Водночас, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до частини першої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

Пунктом 4, 10 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Частиною четвертою цієї статті передбачено, що у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов'язати відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб'єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб'єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов'язує суб'єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

З урахуванням наведених вище норм та встановлену судом бездіяльність відповідача 1 щодо реагування на звернення позивача від 02.11.2018 року, від 12.11.2018 року та від 20.11.2018 року, не вчинення дій щодо належного проведення перевірки, як того вимагають викладені вище норми чинного законодавства, її оформлення та відповідне реагування на виявлені порушення, суд вважає за доцільне з метою захисту прав позивача, зобов'язати відповідача 1 вирішити питання, з приводу якого звертався позивач 02.11.2018 року, 12.11.2018 року та 20.11.2018 року, шляхом прийняття відповідних рішень в межах наданих повноважень та на підставі оцінки суду, наданої у цьому рішенні.

Відносно зобов'язання провести повторну перевірку фактів подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації №КВ88 у відповідності до пункту 15 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466, суд зазначає, що реєстрацію вказаної декларації було скасовано Департаментом шляхом винесення наказу від 15.06.2017 року №216, та який є чинним у зв'язку з наведеними раніше постановами Верховного Суду по справі №826/8556/17, а також відповідно до винесеного Окружним адміністративним судом міста Києва рішення від 25.03.2019 року по ній, тому суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог в цій частині.

Стосовно інших вимог, зокрема щодо зобов'язання відповідача 1 винести відповідні приписи по фактам порушення ДБН та чинного законодавства і забезпечити контроль їх виконання, то згідно Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 щодо здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 року на 316-й нараді, під дискреційним повноваженням суд розуміє таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кільком варіантів рішення.

Суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймати замість рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб'єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.

Відповідно, зобов'язання відповідача 1 забезпечити в подальшому контроль за виконанням приписів є передчасною вимогою, оскільки така вимога спрямована на майбутнє.

А отже, задоволення вказаних вимог позивача саме в цій частині, матиме наслідком втручання у відповідні дискреційні повноваження відповідача 1.

В свою чергу, відсутні підстави для задоволення вимоги, звернутої до відповідача 2, а саме - визнати протиправною бездіяльність Заступника директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Попович Оксани Миколаївни, оскільки належних доказів та правових обґрунтувань, які б могли слугувати підставами для її задоволення, не знайшли свого підтвердження в процесі розгляду справи.

Підсумовуючи наведене в сукупності, задля відновлення порушеного права і охоронюваних законом інтересів позивача, суд вважає за доцільне задовольнити позов частково, а саме шляхом визнання протиправною бездіяльності Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та зобов'язання провести позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті будівництва за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32 у Печерському районі м. Києва, зобов'язати відповідача 1 вирішити питання, з приводу якого звертався позивач 02.11.2018 року, 12.11.2018 року та 20.11.2018 року, шляхом прийняття відповідних рішень в межах наданих повноважень та на підставі оцінки суду, наданої у цьому рішенні.

У відповідності до частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Щодо вимог позивача з приводу постановлення окремої ухвали про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення Заступника директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Попович О.М. до відповідальності, яку направити до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та Національного антикорупційного бюро України для вирішення питання про притягнення її до визначеної законом відповідальності та щодо зобов'язання Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) протягом 30 днів з дня набрання рішенням законної сили надати звіт про виконання судового рішення, - то це право суду, а не його обов'язок, і з урахуванням викладених у даному рішенні мотивів, суд не вбачає наявності підстав для такого реагування.

Згідно частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Керуючись ст. ст. 2, 77, 139 241-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

в и р і ш и в:

1. Позов ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва та Заступника директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Попович Оксани Миколаївни - задовольнити частково.

2. Визнати протиправною бездіяльність Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

3. Зобов'язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) провести позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті будівництва за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32 у Печерському районі м. Києва та вирішити питання, з приводу якого звертався позивач 02.11.2018 року, 12.11.2018 року та 20.11.2018 року, шляхом прийняття відповідних рішень в межах наданих повноважень та на підставі оцінки суду, наданої у цьому рішенні.

4. В решті позовних вимог - відмовити.

5. Стягнути на користь ОСОБА_1 (код НОМЕР_1, адреса: АДРЕСА_1) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (код 40224921, адреса: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32) судові витрати у сумі 704,80 грн.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295- 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко