Справа № 804/3544/18
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2019-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

11 квітня 2019 року

м. Дніпро

справа № 804/3544/18

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),

суддів: Чепурнова Д.В., Мельника В.В.,

за участю секретаря судового засідання Царьової Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Дніпропетровської митниці ДФС на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2018 року

у адміністративній справі № 804/3544/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ювас ТМ» до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення, -

В с т а н о в и в:

16.05.2018 року ТОВ «Ювас ТМ» (далі по тексту – позивач або ТОВ) звернулось до суду з позовом до Дніпропетровської митниці ДФС (далі по тексту – відповідач або митниця), в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA110150/2018/200013/1 від 16.04.2018 року прийняте митницею, визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110150/2018/00067 від 16.04.2018 року, яка оформлена Дніпропетровською митницею ДФС.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.10.2018 року (суддя Єфанова О.В., м. Дніпро, повний текст складено 29.10.2018 року) позовні вимоги ТОВ «Ювас ТМ» задоволено в повному обсязі.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Дніпропетровська митниця ДФС подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати рішення та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити. Свої вимоги обґрунтувала тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт зазначив, що при винесенні ним оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації він керувався прописаним у Митному кодексі України правилом визначення митної вартості переміщених товарів, де визначено, що якщо з наданих декларантом митної вартості товарів не можливо встановити дійсність задекларованої митної вартості то митний орган вправі застосувати інші методи визначення митної вартості, окрім методу за прописаною вартістю у контракті або договорі. Апелянт вказував, що ним при митному оформленні товару виявлено розбіжності у поданих до оформлення документів, та документів, які були надані додатково, не встановлено строк та повноту оплати за поставлений товар, незрозумілі умови його поставки та оплати за поставку товару на митну територію України. Апелянт вказав, що позивачем, не було надано необхідних документів для підтвердження заявленої у митній декларації митної вартості та в поданих документах були розбіжності у даних щодо розрахунку ціни, різні умови формування ціни товару, тому митницею було вирішено застосувати інший метод визначення митної вартості ніж був застосований декларантом. Апелянт зазначив, що він своїм рішенням правомірно визначив митну вартість товару, оскільки заявлена позивачем митна вартість по відпрацюванню бази даних була нижча, ніж митна вартість подібних товарів, оформлених митними органами України у попередні періоди на митну територію України.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що ТОВ «Ювас ТМ» при поданні до митного органу митної декларації, обґрунтовано застосувало перший метод, як основний метод визначення митної вартості товарів за ціною договору. Суд першої інстанції зазначив, що всі інші передбачені митним законодавством методи визначення митної вартості товарів застосовуються у разі, якщо не можливо застосувати перший метод, зазначав, що Дніпропетровська митниця ДФС не мала підстав змінювати митну вартість імпортованого товару, оскільки позивачем було надано повний пакет документів на підтвердження визначеної ним у митній декларації вартості товару, розбіжності, на які вказує відповідач мають технічний характер та щодо них позивачем надано обґрунтовані пояснення, документи дають змогу ідентифікувати товар та об’єктивно визначити його ціну по договору. При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган повинен впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується на дійсній вартості, під якою, відповідно до статті УІІ ГАТТ 1994 року, згода на обов'язковість якої надана Верховною Радою України, розуміється ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах повної конкуренції. Суд першої інстанції звернув увагу, що примітками до п.2 статті УІІ «Оцінка товару для митних цілей» ГАТТ (1947) визначено, що сумісним зі статтею УІІ було б припущення, що «дійсна вартість» може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими «дійсної вартості», а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення звичайної конкурентної ціни. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості товару, що між позивачем та митницею не відбувалось. Також суд першої інстанції прийшов до висновку, що ТОВ «Ювас ТМ» були надані відповідачу документи, які в повній мірі ідентифікують оцінюваний товар та містять об'єктивні і достовірні дані, які піддаються обчисленню та підтверджують його митну вартість, визначену за ціною договору. Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Матеріалами справи встановлено, що 23.11.2017 року між ТОВ «Ювас ТМ» (покупець) та компанією «JW CAPITAL INTERNATIONAL LTD» (продавець) (Китайська Народна Республіка) укладено зовнішньоекономічний контракт №20171123, за умовами якого продавець продає, покупець придбає на умовах контракту водопровідні фланці та фітинги з вуглецевої сталі в кількості та за ціною, зазначеною в специфікаціях до даного контракту, які є його невід'ємною частиною. Пунктом 4.1 контракту визначено, що постачання товару буде здійснюватись морським транспортом на адресу вантажоодержувача на умовах FOB XINGANG Китай. Відповідно п.4.2 контракту сторони при визначенні умов постачання використовують прийняті умови INKOTERMS 2000.

Встановлено, що до контракту №20171123 була укладена додаткова угода №1 від 17.01.2018 року, згідно якої п.4.1 було зміно в новій редакції: «Постачання товару буде здійснюватись морським транспортом на адресу вантажоодержувача на умовах CIF-Одеса» (Інкотерсм-2000).

За умовами означеного контракту загальна вартість товару складає 115000 доларів США. Згідно специфікації №1 від 17.01.2018 року вартість партії оцінюваного товару складає 89410,00 доларів США. Рахунок –інвойс від 02.02.2018 року №20171123-3 видано на суму 29157,50 доларів США

Товар згідно специфікації №1 був оплачений двома платіжними дорученнями-SWIFT і отриманий покупцем. Товар - водопровідні фланці та фітинги з вуглецевої сталі, ввозився партіями. Товару у кількості 2151 шт. вартістю 31023,50 доларів США був оформлений за МД №UA110150/2018/207781 від 03.04.2018 року та ввезений на митну територію України, частина товару 4745 шт. труб вартістю 29229,00 доларів США була оформлена за МД №UA110150/2018/207819 від 03.04.2018 року та ввезена на митну територію України. Залишалась частина товару 4861 шт. вартістю 29157,50 доларів США.

Встановлено, що для здійснення митного оформлення першої партії товару 16.04.2018 року позивачем до Дніпропетровської митниці ДФС (митний орган в’їзду Одеська митниця ДФС) було подано митну декларацію по формі МД-2 № UA110150/2018/208720, відповідно до якої була заявлена митна вартість товарів у розмірі 29157,50 доларів США, без транспортних, страхових витрат. Позивач при поданні митної декларації визначив митну вартість партії товару за основним (першим) методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції). Митна вартість згідно ч. 10 ст. 58 МК України включила вартість товару згідно рахунків та вартість інших витрат, які підлягають включенню в митну вартість товару, у позивача не було. При визначенні митної вартості товару позивачем було обрано перший метод та у ВМД вартість була визначена декларантом в розмірі відповідно до ціни угоди, виходячи з ціни, встановленої сторонами у контракті на умовах поставки CIF UA порт Одеса Інкотермс-2000.

Встановлено, що разом з ВМД № UA110150/2018/208720 16.04.2018 року позивачем подано до митного органу: зовнішньоекономічний договір (контракт) №20171123 від 23.11.2017 року; додаткову угоду №1 від 17.01.2018 року до контракту №20171123 від 23.11.2017 року; специфікацію №1 від 17.01.2018 року; рахунок-фактуру (інвойс) від 02.02.2018 року №20171123-3; страховий поліс PYIE00E06054 року 09.02.2018 року; заяву на страхування №6054 від 08.02.2018 року; два СВІФТ – повідомлення про сплату товару від 14.12.2017 року та від 23.01.2018 року та пояснювальний лист до них № 1604-1 від 16.04.2018 року; транспортні документи; документи, що містять відомості про вартість перевезення товару; копію імпортної ліцензії.

Митний орган при перевірці поданих документів дійшов висновку, що документи не містять всіх даних для визначення митної вартості товару, тому запропонував подати додаткові документи: виписки з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/ або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Дніпропетровська митниця ДФС 16.04.2018 року направила ТОВ «Ювас ТМ» повідомлення №430860 де вказано, що на момент здійснення передоплати у розмірі 30% діяли умови поставки товару ФОБ порт XINGANG Китай. Додатковою угодою від 17.01.2018 року №1 умови поставки товару змінено на CIF-Одеса. Таким чином, ціна товару згідно наданих документів фактично встановлена на умовах ФОБ і до ціни товару не включено витрати на страхування, фрахту. У повідомленні митницею зазначено, що відповідно до умов договору з експедитором від 30.01.2018 року №30/01/18 порядок розрахунку при здійсненні імпорту морським сполученням здійснюється протягом 3 банківських днів з дати виставлення рахунку, але не пізніше виходу товару з порту призначення. Платіжний документ на оплату витрат на експедиторські послуги до митного оформлення не надано.

На виконання вимог Дніпропетровської митниці ДФС позивачем надано пояснення, та додаткові документи, що на думку позивача усувають розбіжності. Листом від 16.04.2018 року №1604-2 позивач надав відповідь на повідомлення митниці, та зазначив, що відповідно ч.2 ст.53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Позивачем зазначено, що умовами поставки товару за МД №UA110150/2018/208720 від 16.04.2018 року є CIF-Одеса, що підтверджено додатковою угодою №1 від 17.01.2018 року до контракту №20171123 від 23.11.2017 року, специфікацією №1 від 17.01.2018 року, інвойсом від 02.02.2018 року №20171123-3, страховим полісом № PYIE00E06054 року 09.02.2018 року та заявою на страхування №6054 від 08.02.2018 року. За умовами поставки CIF-Одеса всі витрати на страхування і фрахт сплачує продавець і включає їх до ціни товару, договір з експедиторами на перевезення цього товару ТОВ «Ювас ТМ» не укладався, а отже до митного оформлення не надавався.

16.04.2018 року Дніпропетровською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів за шостим методом № UA110150/2018/200013/1 із застосуванням резервного методу у відповідності до статті 64 Митного кодексу України, мотивуючи своє рішення відповідач зазначив, що в поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності, неможливо встановити митну вартість товару. 16.04.2018 року сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні та пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України № UA110150/2018/00067.

Коригуючи митну вартість товару, відповідач використав наявну у нього інформацію щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей за другорядними методами з розрахунку: вироби з чорних металів, водопровідні фітинги з найбільшим зовнішнім діаметром не більше як 609,6 мм з вуглецевої сталі 20 масою 17134 кг (брутто, неттто) визначено як 2,1600 доларів США за 1 кг; вироби з чорних металів, водопровідні фітинги для труб і трубок з найбільшим зовнішнім діаметром не більше як 609,6 мм з вуглецевої сталі 20 масою 5794,8 кг (брутто, нетто) визначено як 2,3000 доларів США за 1 кг; вироби чорних металів, водопровідні фітинги з найбільшим зовнішнім діаметром не більше як 609,6 мм з вуглецевої сталі 20 масою 325 кг (брутто, неттто) визначено як 2,1700 доларів за 1 кг.

У рішенні про коригування митної вартості товарів за шостим методом № UA110150/2018/200013/1 зазначено, що рівень заявленої декларантом митної вартості товару №1 становить 1,09 долл.США/кг. Рівень митної вартості подібного товару, раніше визнаної митними органами, оформленої за МД від 27.02.2018 №110120/2018/102788, з урахуванням регіону походження, виробника товару, торгівельної марки, партії товару, характеру зовнішньоекономічної операції, становить 2,16 долл.США/кг, товару №2 становить 1,70 долл.США/кг. Рівень митної вартості подібного товару, раніше визнаної митними органами, оформленої за МД від 07.12.2017 №100150/2017/77153, з урахуванням регіону походження, виробника товару, торгівельної марки, партії товару, характеру зовнішньоекономічної операції, становить 2,30 долл.США/кг, товару №3 становить 1,66 долл.США/кг. Рівень митної вартості подібного товару, раніше визнаної митними органами, оформленої за МД від 03.04.2018 №110150/2018/207781, з урахуванням регіону походження, виробника товару, торгівельної марки, партії товару, характеру зовнішньоекономічної операції, становить 2,17 долл.США/кг.

Тобто, коригуючи митну вартість товару, митниця використала наявну інформацію щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей за другорядними методами, з розрахунку на рівні: 2,16 доларів США за 1 кг для товару № 1 згідно митної декларації від 27.02.2018 року №110120/2018/102788, для товару № 2 на рівні 2,30 доларів США за 1 кг згідно митної декларації від 07.12.2017 року №100150/2017/77153, для товару № 3 на рівні 2,17 доларів США за 1 кг згідно митної декларації від 03.04.2018 №110150/2018/207781.

Відповідно до ст. 49, ч. 1 ст. 50, ч. 2 ст. 52, ст. 53 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов’язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об’єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов’язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з ч. 2-4 ст. 57, ч. 1-2 ст. 58 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов’язковою при її обчисленні.

Встановлено, що Дніпропетровською митницею ДФС при коригуванні митної вартості товарів за вантажно-митною декларацією № UA110150/2018/208720 (три групи товарів), використовувалась інформація щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей за другорядними методами згідно за оформленням подібного товару, за раніше поданими ВМД, зокрема, від 27.02.2018 року №110120/2018/102788, від 07.12.2017 року №100150/2017/77153, від 03.04.2018 №110150/2018/207781.

В матеріалах справи наявна копія вантажно-митної декларації від 27.02.2018 року №110120/2018/102788, яка була взята митним органом для коригування митної вартості товарів: вироби з чорних металів, водопровідні фітинги з найбільшим зовнішнім діаметром не більше як 609,6 мм з вуглецевої сталі 20, якою підтверджується, що ТОВ «Енелайз» ввозило на територію України від експортера Hebei Jincheng Information Technology Co/ LTD, на умовах поставки FOB CN Xingang. Декларація була подана іншим постачальником.

Порівнюючи умови ввезення та характеристики товару за декларацією № UA110150/2018/208720 оформленою ТОВ «Ювас ТМ» та декларації яка була використана №110120/2018/102788, колегія суддів зазначає, що різними є умови транспортування та різними є виробник товару, що ввозився. Тобто Дніпропетровська митниця ДФС неправомірно використала декларацію №110120/2018/102788 для співставлення характеристик товару та умов поставки та для коригування митної вартості.

Згідно умов поставки Інкотермс 2000 FOB, продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати і ризики чи втрати ушкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміна FOB Інкотермс 2000 (2010) на продавця покладається обов'язок з митного очищення товару для експорту. Цей термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським чи внутрішнім водним транспортом. Тобто пункт доставки товару має значення при визначенні вартості товару. За умовами постанови товару за декларацією, що була використана для коригування митної вартості, товар поставлявся до морського судна у порт міста Xingang на умовах Інкотермс FOB, натомість за умовами поставки товару ТОВ «Ювас ТМ» товар поставлявся до порту Одеса Україна на умовах CIF.

Згідно умов поставки Інкотермс 2000 CIF, включає у себе страхування та фрахт (... назва місця призначення) продавець зобов’язується доставити товар названому перевізнику або у названий пункт, крім цього, продавець зобов'язаний оплатити витрати, пов'язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Це означає, що покупець бере на себе всі ризики втрати чи пошкодження товару, як і інші витрати після передачі товару перевізнику.

Умова поставки FOB міста Xingang Китайська Народна Республіка та CIF порт Одеса Україна є різними, різними є зобов’язання покупців та продавців по ним, різними є витрати по умовам поставки, що впливає на митну вартість.

Варто звернути увагу, для коригування митної вартості товару використано ВМД №110120/2018/102788 від 27.02.2018 року за якою розмитнювався товар за шостим (другорядним) методом. Тобто вартість товару за декларацією також визначалась митницею а не самим декларантом.

В матеріалах справи наявна копія вантажно-митної декларації від 07.12.2017 року №100150/2017/077153 (№100150/2017/077153) яка була взята митним органом для коригування митної вартості товарів: вироби з чорних металів, водопровідні фітинги для труб і трубок з найбільшим зовнішнім діаметром не більше як 609,6 мм з вуглецевої сталі 20, якою підтверджується, що ТОВ «Експерт Трейд» ввозило на територію України від експортера постачальника Ningbo Peaceport Imp. & Exp. Co LTD, на умовах поставки CIF UA Одеса. Декларація була подана іншим поставником. Порівнюючи умови ввезення та характеристики товару за декларацією № UA110150/2018/208720 оформленою ТОВ «Ювас ТМ» та декларації яка була використана №100150/2017/077153 (№100150/2017/077153), колегія суддів зазначає, що різними є виробник товару, що ввозився, різними взагалі, різним є товар. За декларацією від 07.12.2017 року №100150/2017/077153 (№100150/2017/077153), товаром, що ввозився серед іншого є фітинги для труб і трубок з чорних металів, для зварювання в стик, з найбільшим зовнішнім діаметром не більше як 609,6 мм.

В матеріалах справи наявна копія вантажно-митної декларації від 03.04.2018 №110150/2018/207781 яка була взята митним органом для коригування митної вартості товарів: вироби чорних металів, водопровідні фітинги з найбільшим зовнішнім діаметром не більше як 609,6 мм з вуглецевої сталі 20, якою підтверджується, що ТОВ «Ювас ТМ» ввозило на територію України від експортера постачальника JW CAPITAL INTERNATIONAL LTD, на умовах поставки CIF UA Одеса. Цією декларацією ввозилась інша партія товару за зовнішньоекономічним контрактом №20171123 від 23.11.2017 року, додатковою угодою №1 від 17.01.2018 року та специфікацію №1 від 17.01.2018 року. Для коригування митної вартості товару використано таку вантажно-митну декларацію за якою розмитнювався товар за шостим (другорядним) методом, тобто вартість товару за декларацією також визначалась митницею а не самим декларантом, за цією декларацією вартість товару було відкориговано а не визначено за ціною контракту.

Коригуючи митну вартість, Дніпропетровська митниця ДФС вказувала на розбіжності відносно оплати за товар, неподання банківських платіжних документів. Вказувала, що ціна товару згідно наданих документів фактично встановлена на умовах ФОБ і до ціни товару не включено витрати на страхування, фрахту. Порядок розрахунку при здійсненні імпорту морським сполученням здійснюється протягом 3 банківських днів з дати виставлення рахунку, але не пізніше виходу товару з порту призначення.

Поряд з тим, частинами 1, 2, 6 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Позивачем було вірно проведено розрахунок митної вартості, відповідно до контракту, подано документ згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 Митного кодексу України, вірно обрано метод визначення митної вартості товару.

Колегія суддів зазначає, що позивачем при поданні 16.04.2018 року митної декларації, митна вартість була визначена на підставі контракту на поставку водопровідні фланці та фітинги з вуглецевої сталі, специфікації до контракту та інвойсу, позивачем для митного оформлення було надано всі документи, які обґрунтовують заявлену митну вартість товару. Позивачем були усунуті технічні помилки, які не впливали на ідентифікацію товару та не могли унеможливити визначення митної вартості товару за ціною контракту.

Використовувані декларації для коригування митної вартості, з яких митним органом була взята інформація відносно митної вартості подібного товару не можна використовувати при визначені такої вартості за товарами ТОВ «Ювас ТМ», оскільки декларації, взяті митним органом не є подібними до відносин позивача, товари мають іншу характеристику, або різні умови поставки, різні виробники.

Судова колегія вказує, що частиною 7 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Вирішуючи спір по суті, судова колегія виходить з положень ч. 2 ст. 77 КАС України та вважає, що відповідачем не доведено правомірність свого рішення та вважає, що у відповідача не було підстав застосовувати другорядний метод визначення митної вартості товарів.

Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб’єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб’єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Новий розподіл судових витрат здійснюється у разі задоволення апеляційної скарги. Не передбачено повернення судових витрат, здійснених суб’єктом владних повноважень. З огляду на вищевказане, зміну розподілу судових витрат не проводити.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 315, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Дніпропетровської митниці ДФС – залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2018 року – залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Головуючий - суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов

суддя В.В. Мельник