Справа № 1140/2341/18
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2019-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

26 квітня 2019 року м. Дніпросправа № 1140/2341/18

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Чепурнова Д.В.,

розглянувши в порядку

письмового провадження в

м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області

на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06 березня 2019 року (головуючий суддя - Брегей Р.І.) про зміну способу і порядку виконання судового рішення в адміністративній справі

за заявою державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Крикун Олени Миколаївни про зміну способу і порядку виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року

за позовом ОСОБА_2

до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області

про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі - Позивач) звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (далі - Відповідач), в якому просив:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області щодо обмеження максимального розміру пенсії 70% відповідних сум грошового забезпечення;

- зобов'язати Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області здійснити перерахунок пенсії без обмеження максимального розміру пенсії 70% відповідних сум грошового забезпечення, а саме 90%, починаючи з 01 січня 2018 року.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року справі №1140/2341/18 адміністративний позов ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії - задоволено:

- визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області щодо зменшення розміру пенсії ОСОБА_2 з 90% на 70% грошового забезпечення;

- зобов'язано Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_2, починаючи з 01 січня 2018 року, враховуючи розмір пенсії у 90% грошового забезпечення, та виплатити кошти з урахуванням раніше сплачених (а.с. 37-41).

На підставі зазначеного рішення Кіровоградським окружним адміністративним судом видано виконавчий лист від 02.11.2018 року №1140/2341/18 (а.с. 51).

05.11.2018 року на підставі ст.ст. 3, 4, 24, 25, 26, 27 Закону України «Про виконавче провадження» державним виконавцем прийнято постанову про відкриття виконавчого провадження з виконання виконавчого листа №1140/2341/18 та надано Відповідачу строк для виконання рішення суду протягом 10 робочих днів (а.с. 53).

Листом від 14.11.2018 року Головне управління Пенсійного Фонду України в Кіровоградській області повідомило державного виконавця про те, що на виконання судового рішення головним управлінням доплату в сумі 296,71 грн. за період з 26.10.2018 року по 31.10.2018 року буде перераховано в листопаді 2018 року. Також повідомлено, що доплату до пенсії за період з 01.01.2018 року по 25.10.2018 року Позивач отримає на умовах та в порядку, визначеному Постановою КМУ від 22.08.2018 року №649 «Про питання погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду» (а.с. 54).

22.02.2019 року державний виконавець відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Крикун Олена Миколаївна звернулась до суду із заявою про зміну способу або порядку виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року, в якій просила змінити спосіб і порядок виконання рішення суду першої інстанції, на підставі якого видано виконавчий лист №1140/2341/18 (виданий 02.11.2018 року) про зобов'язання Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_2, починаючи з 01 січня 2018 року, враховуючи розмір пенсії у 90% грошового забезпечення, та виплатити кошти з урахуванням раніше сплачених, шляхом стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області на користь ОСОБА_2 коштів в сумі 14832,29 грн., які нараховано за період з 01.01.2018 року по 25.10.2018 року (а.с. 47-49).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06 березня 2019 року заяву державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Крикун Олени Миколаївни - задоволено, судом змінено спосіб і порядок виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії на стягнення заборгованості у сумі 14832,29 грн. за період з 01.01.2018 року по 25.10.2018 року (а.с. 79-82).

Відповідач - Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, не погодившись з ухвалою суду першої інстанції оскаржив її в апеляційному порядку (а.с. 88-89).

В апеляційній скарзі заявник, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні заяви про зміну способу і порядку виконання рішення.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приписів ст. 311 КАС України.

Проаналізувавши вимоги та підстави апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, перевіривши правову оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що наявні підстави для скасування ухвали суду про зміну способу і порядку виконання рішення, а апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ст.378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Отже, зі змісту зазначених правових приписів випливає те, що встановлення способу або порядку виконання рішення суду здійснюється за умови наявності обставини, що істотно ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим.

При цьому, зміна на підставі статті 378 КАС способу чи порядку виконання судового рішення не передбачає зміни обраного судом при ухваленні рішення способу відновлення порушеного права.

Задовольняючи заяву про зміну способу і порядку виконання судового рішення, суд першої інстанції виходив з того, що перераховані кошти повинні бути сплачені Відповідачем одним або декількома платежами упродовж короткого періоду часу, після набрання рішенням суду законної сили. Зауважено, що прийнявши Постанову №649, якою визначено механізм погашення заборгованості з пенсії, Уряд України втрутився в правове регулювання суспільних відносин, яке здійснювалось на підставі Закону.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Як встановлено з матеріалів справи, державний виконавець обґрунтовував необхідність встановлення способу встановлення способу і порядку виконання рішення суду посиланням на те, що пенсійний орган не виконує рішення суду в частині виплати перерахованого розміру пенсії за період за період з 01.01.2018 року по 25.10.2018 року у сумі 14832,29 грн. з огляду на приписи пп. 2-4 Постанови Кабінету Міністрів України №649 від 22.08.2018 року, які визначають, що виплата заборгованості з пенсій, що фінансуються з державного бюджету, на виконання судових рішень за період до набрання судовим рішенням законної сили здійснюється відповідно до Порядку №649. Боржник веде облік рішень у реєстрі рішень, виконання яких здійснюється за окремою бюджетною програмою (далі - реєстр), відповідно до порядку, встановленого Пенсійним фондом України. Черговість виконання рішень визначається датою їх надходження до боржника.

Таким чином, висновки державного виконавця щодо необхідності встановлення способу та порядку виконання рішення суду фактично ґрунтуються на незгоді з висновками пенсійного органу щодо можливості застосування при виконанні рішення суду положень Постанови Кабінету Міністрів України №649 від 22.08.2018 року.

Однак, колегія суддів зазначає, що прийняття Кабінетом Міністрів України постанови №649 «Про питання погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду», пунктами 3-4 якої врегульовано механізм виконання судових рішень, якими на органи Пенсійного фонду України покладені зобов'язання з нарахування (перерахунку) пенсійних виплат, що фінансуються з державного бюджету, виплата коштів, нарахованих за період до набрання судовим рішенням законної сили, не має наслідком саме істотного ускладнення виконання судового рішення або неможливість його виконання.

Суд апеляційної інстанції вважає, що встановлення способу виконання рішення суду з огляду на прийняття Кабінетом Міністрів України Постанови №649 від 22.08.2018 року має наслідком надання оцінки можливості застосування при виконанні судового рішення норм матеріального права, що з огляду на положення ст. 378 КАС України є неприпустимим.

Питання щодо застосування тих чи інших норм матеріального права до спірних правовідносин підлягають вирішенню під час розгляду справи по суті, а не під час розгляду процесуальних питань, пов'язаних з виконанням судових рішень.

При цьому, правомірність рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб'єктом владних повноважень - Відповідачем на виконання рішення суду підлягає оцінці саме в порядку ст. 383 КАС України.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA vs UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З огляду на вищевикладене, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності правових підстав для задоволення заяви про зміну способу і порядку виконання рішення суду у цій справі, у зв'язку з чим, оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а подана державним виконавцем заява про зміну способу і порядку виконання рішення суду підлягає залишенню без задоволення.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243, 311, 315, 317, 321, 322, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області - задовольнити.

Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06 березня 2019 року у справі №1140/2341/18- скасувати.

Заяву державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Крикун Олени Миколаївни про зміну способу і порядку виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року - залишити без задоволення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов