Справа № 160/9313/18
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2019-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

06 травня 2019 року м. Дніпросправа № 160/9313/18

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Шальєвої В.А.

суддів: Білак С.В., Малиш Н.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Нікопольський хлібокомбінат» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.02.2019 р. (суддя Голобутовський Р.З.) в справі № 160/9313/18 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства «Нікопольський хлібокомбінат» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДСНС) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Нікопольський хлібокомбінат» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єктів: будівлі адміністративного корпусу, будівлі виробничого корпусу, будівлі гаражу автотранспортного відділення за адресою: м. Нікополь Дніпропетровської області, вул. Першотравнева, 22/1, встановивши спосіб і порядок виконання шляхом зобов'язання відповідача зупинити експлуатацію зазначених об'єктів.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.02.2019 р. позов задоволено, застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Першотравнева, 22/1 ПрАТ «Нікопольський хлібокомбінат», до повного усунення порушень шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію вищезазначеного об'єкта.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення з підстав невідповідності висновків суду обставинам справи, неправильного застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову. Апелянт вказує, що судом першої інстанції справа безпідставно розглянута в порядку спрощеного провадження, оскільки ця справа не може бути віднесена до справ незначної складності. При цьому через не проведення підготовного засідання суд першої інстанції неповно з'ясував обставини, що мають для справи, а саме, що на час розгляду справи відповідачем усунуто більшість порушень, що підтверджено доказами, поданими до відзиву. Внаслідок розгляду справи в порядку письмового провадження судом першої інстанції порушено право відповідача на публічний розгляд справи. Ухвала суду першої інстанції від 14.01.2019 р. є не мотивованою. Крім того, вважає, що з цим позовом звернулась неналежна особа, оскільки за приписами ч. 1 ст. 67, ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України право звернення до суду має центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, а не територіальний орган. Судом першої інстанції не взято до уваги акт позапланової перевірки від 25.01.2019 р., яким підтверджено усунення майже усіх порушень, не усунутими є тільки 4 порушення, а не усунуті порушення не створюють загрози життю та здоров'ю людей. Станом на дату подання апеляційної скарги усунуті усі порушення, що підтверджується відповідними актами.

Справа судом розглянута без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами на підставі п. 1 ч. 1 ст. 311 КАС України у зв'язку з відсутністю клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить висновку, що апеляційна скарга має бути задоволена з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до наказу від 18.10.2018 № 27, виданого Нікопольським міськрайонним відділом ДСНС України у Дніпропетровській області, посвідчення на перевірку від 19.11.2018 № 260, ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області проведено планову перевірку ПрАТ «Нікопольський хлібокомбінат» за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Першотравнева, 22/1.

За результатами перевірки складено акт планової перевірки від 23.11.2018 № 229, яким встановлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту.

З 24.01.2019 по 25.01.2019 відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» здійснено позапланову перевірку об'єктів, а саме: будівлі адміністративно-побутового корпусу, будівлі виробничого корпусу, будівлі гаражу автотранспортного відділення за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Першотравнева, 22/1.

За результатами зазначеної перевірки складено акт перевірки від 25.01.2019 №9, яким встановлено, що порушення пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, що створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей, в повному обсязі не усунуті.

Станом на дату розгляду справи відповідачем не надано суду доказів повного усунення виявлених порушень у сфері техногенної, пожежної безпеки та цивільного захисту, які зафіксовані в акті перевірки від 23.11.2018 № 229 та створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Зважаючи на вказані обставини, суд першої інстанції вважав, що подальша експлуатація об'єкта із порушеннями пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту створює загрозу життю та здоров'ю людей, як працюючого персоналу, так й іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі в разі її виникнення, оскільки:

- відсутність відповідних знаків безпеки може привести до перешкоджання знаходження шляхів евакуації та місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння;

- відсутність огорожі на покрівлі або її не відповідність унеможливлює гасіння пожежі на даху, що в свою чергу сприяє поширенню небезпечних факторів пожежі та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур на людей;

- відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків;

- відсутність приладів для самозачищення дверей створює загрозу розповсюдження пожежі із однієї частини будівлі в іншу, унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.

- при оздобленні стін, стелі, підлоги на шляху евакуації матеріалами з вищою пожежною небезпекою ніж нормовані може призвести до легкого займання, швидкого горіння, з високою димоутворювальною здатністю та за токсичністю продуктів горіння - надзвичайно небезпечними, що в свою чергу перешкоджає евакуації людей, сприяє затору людського потоку та збільшення часу евакуації, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей в будівлі;

- відсутність первинних засобів пожежогасіння та не відповідність їх нього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров'ю людей;

- відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв'язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння;

- при відсутності протипожежних дверей (люків, клапанів, вікон) з нормованою межею вогнестійкості або їх не відповідності можливі втрати цілісності та втрати теплоізолювання спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Враховуючи той факт, що виявлені порушення під час планової перевірки об'єкту створюють загрозу життю та здоров'ю людей і на час розгляду справи не усунуті, суд першої інстанції дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Суд вважає такий висновок необґрунтованим, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що на підставі наказу від 18.10.2018 р. № 27 Нікопольського міськрайонного відділу ДСНС України у Дніпропетровській області, посвідчення на проведення перевірки від 19.11.2018 р. № 260, повідомлення про проведення перевірки № 1243 від 29.10.2018 р. Нікопольським міськрайонним відділом ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області проведено планову перевірку ПрАТ «Нікопольський хлібокомбінат» щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Першотравнева, 22/1, за результатами якої складено акт від 23.11.2018 р. № 229, яким встановлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту,

В період з 24.01.2019 р. по 25.01.2019 р. Нікопольським міськрайонним відділом ГУ ДСНС проведена позапланова перевірка додержання ПрАТ «Нікопольський хлібокомбінат» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки за адресою: м. Нікополь Дніпропетровської області, вул. Першотравнева, 22/1, за результатами якої складено акт № 9, яким встановлено, що не усунутими є наступні порушення:

1) не пофарбовані стаціонарні зовнішні пожежні сходи, сходи на перепадах висот і огорожі на покриттях всіх будівель, що є порушенням пункту 2.15 розділу ІІІ ППБУ;

2) працівники не забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання, що є порушенням статті 69 КЦЗУ, пункту 4.3.1 ПТБ, пунктів 2, 3 постанови Кабінету Міністрів України № 200;

3) зменшено ширину шляху евакуації до 0,77 м по коридору 3-го поверху внаслідок наявності з двох боків дверей, що відчиняються з приміщень у коридор, що є порушенням пункту 2.23 розділу ІІІ ППБУ, пунктів 7.3.6, 7.3.7 ДБН В.1.1-7-2016;

4) під час експлуатації об'єкту знижено рівень пожежної безпеки, а саме шафи для пожежних кран-комплектів виконані з горючих матеріалів (дерев'яні), що є порушенням пункту 22 розділу ІІ ППБУ, пункту 7.3.4 ДБН В.1.1-7-2016.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 р. № 877-V (далі - Закон № 877-V), відповідно до статті 1 якого державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Частиною 5 статті 4 Закону № 877-V визначено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Отже, застосування заходів реагування оскільки включає в себе: зупинення виробництва суб'єкта господарювання, у тому числі експлуатації підприємства, виробничого об'єкта, окремого виробництва, робочого місця, будівлі, споруди, приміщення, машин і механізмів.

Повне або часткове зупинення виробництва розповсюджується на виготовлення або реалізацію продукції, виконання робіт, надання послуг.

Пунктом 7 статті 7 4 Закону № 877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Частина перша статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Відповідно до частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як визначено ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

При цьому застосування означених заходів можливе у випадку, коли порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров'ю людей.

Суд вважає помилковим висновок суду першої інстанції, що сукупність виявлених в ході планової перевірки та не усунутих до проведення позапланової перевірки порушень створює реальну загрозу для життя і здоров'я людей.

Як вказано вище, в ході позапланової перевірки додержання ПрАТ «Нікопольський хлібокомбінат» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки за адресою: м. Нікополь Дніпропетровської області, вул. Першотравнева, 22/1, проведеної Нікопольським міськрайонним відділом ГУ ДСНС в період з 24.01.2019 р. по 25.01.2019 р., встановлено, що не усунутими є наступні порушення: пофарбовані стаціонарні зовнішні пожежні сходи, сходи на перепадах висот і огорожі на покриттях всіх будівель, що є порушенням пункту 2.15 розділу ІІІ ППБУ; працівники не забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання, що є порушенням статті 69 КЦЗУ, пункту 4.3.1 ПТБ, пунктів 2, 3 постанови Кабінету Міністрів України № 200; зменшено ширину шляху евакуації до 0,77 м по коридору 3-го поверху внаслідок наявності з двох боків дверей, що відчиняються з приміщень у коридор, що є порушенням пункту 2.23 розділу ІІІ ППБУ, пунктів 7.3.6, 7.3.7 ДБН В.1.1-7-2016; під час експлуатації об'єкту знижено рівень пожежної безпеки, а саме шафи для пожежних кран-комплектів виконані з горючих матеріалів (дерев'яні), що є порушенням пункту 22 розділу ІІ ППБУ, пункту 7.3.4 ДБН В.1.1-7-2016.

Тобто, більшість порушень законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки суб'єктом господарювання усунуті до вирішення справи судом першої інстанції.

Суд зазначає, що захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель адміністративно-побутового корпусу, виробничого корпусу, гаражу до повного усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки є заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Суд вказує, що позивачем належними доказами не доведено, що не усунуті на час вирішення судом першої інстанції порушення створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, а також що усунення цих порушень вимагає вжиття заходів реагування саме у вигляді повного зупинення експлуатації будівель відповідача.

При цьому суд зазначає, що при обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель позивачем як суб'єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

В спірному випадку судом першої інстанції не враховано, що не усунуті порушення не є такими, що безпосередньо створюють загрозу життю та здоров'ю людей, відповідно, повне зупинення експлуатації будівель не є співмірним заходом із усунутими порушеннями.

Крім того, судом першої інстанції при прийнятті рішення про повне зупинення експлуатації будівель не дотримано справедливого балансу між інтересами відповідача та публічними інтересами та не враховано, що зупинення експлуатації будівель призведене до зупинення виробництва відповідача.

Також при вирішенні справи суд враховує, що станом на кінець лютого 2019 р. відповідачем усунуто усі порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що підтверджується актами № 35 від 08.02.2019 р. та № 64 від 26.02.2019 р.

Враховуючи викладене, судом не встановлено обставин, які б відповідно до ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України давали підстави для зупинення експлуатації будівель відповідача, у зв'язку з чим позов задоволенню не підлягає.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, щ не доведеними є обставини, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, судом першої інстанції порушено норми процесуального права, що є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Нікопольський хлібокомбінат» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.02.2019 р. в справі № 160/9313/18 задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.02.2019 р. в справі № 160/9313/18 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства «Нікопольський хлібокомбінат» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду скасувати.

Ухвалити в справі № 160/9313/18 нове рішення.

В задоволенні позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства «Нікопольський хлібокомбінат» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття 06.05.2019 р. та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 06.05.2019 р.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва

суддя С.В. Білак

суддя Н.І. Малиш