Справа № 826/5605/16
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

03 травня 2019 року № 826/5605/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Чудак О.М., суддів Пащенка К.С., Шейко Т.І., розглянувши в письмовому провадженні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Саті-Нова Союз» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Брітіко», про визнання протиправними та скасування постанов,

встановив:

06.04.2016 ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Саті-Нова Союз» (ТОВ «Саті-Нова Союз») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (ДАБІ України) про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.02.2016 №27/16/10126-46/0902/0214 та №28/16/10126-46/0902/0214.

В обґрунтування адміністративного позову, з урахуванням додатково поданих пояснень, зазначено, що вказані постанови прийняті за результатом перевірки проведеної з порушенням прав ТОВ «Саті-Нова Союз» на участь у перевірці, адже позивача не повідомлено про проведення перевірки на об'єктах будівництва «Будівництво індивідуального житлового будинку на вул. Вільшанській, 8 у Печерському районі міста Києва» (Об'єкт будівництва 1) та «Будівництво індивідуального житлового будинку на вул. Вільшанській, 10 у Печерському районі міста Києва» (Об'єкт будівництва 2), перевірку проведено за відсутності представника ТОВ «Саті-Нова Союз».

Крім того, позивач заперечує факт здійснення ним будівельних робіт за адресами вул. Вільшанська, 8 у Печерському районі міста Києва та вул. Вільшанська, 10 у Печерському районі міста Києва.

Також позивач зазначив, що відповідачем не повідомлено його про час і місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.04.2016 у справі відкрито провадження та залучено до участі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 (ОСОБА_2.).

Відповідно, матеріали справи містять пояснення ОСОБА_2 від 07.06.2016 в яких вона, як власниця земельних ділянок за адресою вул. Вільшанська, 8 у Печерському районі міста Києва й вул. Вільшанська, 10 у Печерському районі міста Києва та одночасно замовник будівництва, зазначила, що ТОВ «Саті-Нова Союз» включено до повідомлень про початок виконання будівельних робіт від 30.12.2015 №КВ58 та №КВ54 на підставі попереднього договору підряду №1 від 09.12.2015. Однак, у зв'язку із недосягненням домовленостей щодо ціни робіт, ТОВ «Саті-Нова Союз» не приступило до виконання будівельних робіт на Об'єктах будівництва.

Зазначила, що перевірка проведена без її відома, за її відсутності та відсутності працівників ТОВ «Саті-Нова Союз». Станом на момент проведення перевірки на Об'єктах будівництва здійснювались підготовчі роботи її родичами, поки вона шукала нового підрядника.

21.02.2016 ОСОБА_2 уклала договір підряду №2 з ОСОБА_3 (ОСОБА_3.), який став генеральним підрядником на Об'єктах будівництва про що 22.02.2016 повідомила Департамент ДАБІ України у місті Києві.

За таких обставин ОСОБА_2 вказала, що вважає позовні вимоги ТОВ «Саті-Нова Союз» обґрунтованими.

07.06.2016 до суду надійшли заперечення ДАБІ України на адміністративний позов ТОВ «Саті-Нова Союз», у яких азначено, що станом на момент перевірки ТОВ «Саті-Нова Союз» на Об'єктах будівництва здійснювались будівельні роботи на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт №КВ58 від 30.12.2015.

Під час виїзду на Об'єкти будівництва у присутності представника ОСОБА_2 ОСОБА_4 та прораба ТОВ «Саті-Нова Союз» ОСОБА_5 (ОСОБА_5.) проведено перевірки в ході яких виявлено ряд порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за які до позивача застосовано штраф згідно постанов від 09.02.2016 №27/16/10126-46/0902/0214 та №28/16/10126-46/0902/0214.

Відповідач зазначив про дотримання порядку проведення перевірки та притягнення позивача до відповідальності згідно оскаржуваних постанов, зокрема вказав на завчасне надсилання на адресу позивача матеріалів перевірки.

На підставі рішення зборів суддів Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.10.2017 та згідно з розпорядженням керівника апарату Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.10.2017, справу передано на автоматичний розподіл справ між суддями.

15.12.2017 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), шляхом його викладення в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Тобто, розгляд даної справи після 15.12.2017 здійснено відповідно до приписів нової редакції КАС України, за правилами загального позовного провадження.

Так, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.03.2018 справу прийнято до провадження і призначено до розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.06.2018 залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Брітіко».

Матеріали справи містять пояснення ТОВ «Брітіко» по суті спору, в яких зазначено, що матеріали справи, фактичні обставини та документальні докази свідчать про те, що позивачем та ОСОБА_2 порушено вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт щодо Об'єктів будівництва на вул. Вільшанській, 8 та вул. Вільшанській, 10, не виконані винесені відповідачем приписи про зупинення виконання робіт, а всі документи, що надавалися позивачем і ОСОБА_2 в якості нібито доказів є нічим іншим, ніж намаганням ввести суд в оману та викривленням фактичних обставин справи.

Представник позивача в судових засіданнях заявлені вимоги підтримала та просила їх задовольнити в повному обсязі з підстав, вкладених у позовній заяві та наданих у справу доказах.

Представники відповідача й третьої особи, на стороні відповідача проти задоволення позову заперечували, посилаючись на письмово викладену позицію.

В засідання по розгляду справи по суті представники позивача, третьої особи на стороні позивача й третьої особи на стороні відповідача не з'явилися, причини неявки не повідомили.

Зважаючи на відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні та потреби заслухати свідка чи експерта, суд за клопотанням представника відповідача, на підставі частини третьої статті 194 КАС України та частини дев'ятої статті 205 цього ж Кодексу ухвалив розглянути справу в порядку письмового провадження.

Отже, дослідивши матеріали справи, оцінивши пояснення, надані учасниками судового процесу, а також докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд встановив наступне.

29.01.2016 Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Пустовойтенком Михайлом Олександровичем на підставі перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 30.12.2015 №КВ58 та у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 30.12.2015 №КВ54 проведено позапланові перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил об'єктів будівництва «Будівництво індивідуального житлового будинку» на вул. Вільшанській, 8 та вул. Вільшанській, 10 у Печерському районі міста Києва.

За результатами перевірок складено акти від 29.01.2016. Суд зазначає, що порушення виявлені в ході перевірки та зафіксовані у актах перевірки на обох Об'єктах будівництва ідентичні.

Так, згідно актів від 29.01.2016 відповідачем в ході перевірок виявлено, що замовником будівництва ОСОБА_2 не виконано вимоги будівельного паспорта щодо отримання дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини, а також щодо отримання технічних умов та вимог ПраТ «Спеціального управління протизсувних робіт» та не погоджено схему забудови з ПраТ «Спеціального управління протизсувних робіт».

Також згідно актів перевірок під час виїзду на Об'єкти будівництва встановлено, що будівельні роботи виконуються ТОВ «Саті-Нова Союз» з порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- не ведеться належним чином виробнича документація (загальний журнал І робіт, журнал бетонних робіт, акти на закриття прихованих робіт), що є і порушенням вимог пункту 1.17 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва», відповідно до пункту 9.8 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» в усіх випадках забороняється виконання наступних робіт до підтвердження відповідної якості виконання попередніх прихованих робіт відповідальних конструкцій;

- не огороджено зони з постійно діючими небезпечними виробничими факторами (місця поблизу перепадів по висоті 1,3 м і більше), чим порушено вимоги пункту 4.18 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення»;

- особи, що перебувають на будівельному майданчику, не забезпечені захисними касками, сигнальними жилетами, чим порушено вимоги пункту 4.30 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення»;

- будівельний майданчик не огороджений згідно з ГОСТ 23407, чим порушено пункт 6.2.1 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення».

Крім того, 29.01.2016 за результатами перевірок складені протоколи про правопорушення у сфері мостобудівної діяльності окремо щодо кожного Об'єкта будівництва в яких зафіксовано допущення ТОВ «Саті-Нова Союз» вказаних порушень та зазначено про відповідальність за такі порушення згідно пункту 8 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Також винесені приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт до усунення вказаних порушень окремо щодо кожного Об'єкта будівництва.

На підставі висновків перевірок ДАБІ України прийнято постанови від 09.02.2016 №27/16/10126-46/0902/0214 (щодо Об'єкта будівництва 1) та №27/16/10126-45/0902/0214 (щодо Об'єкта будівництва 2), якими ТОВ «Саті-Нова Союз» визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 62010 грн згідно кожної постанови.

Позивач не погодився із вказаними постановами та звернувся до суду із даним позовом.

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті, виходить з того, що згідно вимог статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, а також правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) та відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, встановлюють та визначають Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V, а також Закони України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI та «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 №208/94-ВР.

Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з частиною першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності безпосередньо визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Частиною 2 пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Згідно пунктів 16 та 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до пункту 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно із пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пунктом 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, передбачено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідченню і направлення для проведення позапланової перевірки.

Крім того, пункт 13 цього ж Порядку передбачає право суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Судом встановлено, що відповідачем не дотримано вказаних вимог здійснення державного архітектурно-будівельного контролю при проведенні перевірок Об'єктів будівництва, зокрема не забезпечено право ТОВ «Саті-Нова Союз» на присутність під час здійснення перевірок уповноваженого представника позивача, дачу пояснень, зауважень та заперечень до актів перевірок.

Доводи відповідача, зазначені у актах перевірок від 29.01.2016 та запереченнях на позов, щодо присутності під час перевірок прораба ТОВ «Саті-Нова Союз» ОСОБА_5 позивач заперечує. При цьому, такі доводи відповідача не підтверджені належними доказами.

Посилання відповідача на те, що під час перевірок саме прорабом ТОВ «Саті-Нова Союз» ОСОБА_5 надано загальний журнал робіт жодним чином не підтверджені. Наявні в матеріалах фото загального журналу робіт не свідчать про їх надання саме ОСОБА_5, до того ж згідно даних фото неможливо ідентифікувати об'єкт будівництва щодо якого заведено та ведеться зображений на фото загальний журнал робіт.

Разом з цим, матеріали справи містять нотаріально посвідчену заяву ОСОБА_5 в якій він зазначив, що не був присутній під час перевірок 29.01.2016 Об'єктів будівництва та взагалі не приступав до виконання робіт по будівництву Об'єктів будівництва.

Крім того, судом не встановлено, що відсутність представників позивача під час перевірок зумовлена свідомим ігноруванням позивачем повідомлення про проведення таких перевірок, адже матеріали справи не містять доказів надсилання позивачу вказаних повідомлень.

З огляду на позбавлення позивача можливості реалізувати надані законодавством права, передбачені пунктом 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, перевірки не можуть вважатись законними, що в свою чергу нівелює правові наслідки таких перевірок.

Згідно статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

На підставі спірних постанов від 09.02.2016 №27/16/10126-46/0902/0214 та №28/16/10126-46/0902/0214 ТОВ «Саті-Нова Союз» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», згідно якого суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Суд звертає увагу, що склад вказаного правопорушення передбачає наявність спеціального суб'єкта - суб'єкта містобудування, який виконує будівельні роботи.

Згідно частини другої статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Отже, умовою притягнення до відповідальності згідно пункту 8 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» є виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень.

Встановлено, що позивач заперечує факт виконання будівельних робіт на Об'єктах будівництва. При цьому, відповідачем не наведено належних обґрунтувань та не надано доказів на спростування таких доводів позивача.

Суд зазначає, що зазначення ТОВ «Саті-Нова Союз» у якості підрядника у повідомленнях про початок виконання будівельних робіт від 30.12.2015 №КВ58 та №КВ54 не може беззаперечно свідчити про фактичне виконання будівельних робіт ТОВ «Саті-Нова Союз».

Крім того, матеріали справи містять пояснення замовника будівництва Об'єктів будівництва ОСОБА_2 від 07.06.2016 згідно яких ТОВ «Саті-Нова Союз» включено до повідомлень про початок виконання будівельних робіт від 30.12.2015 №КВ58 та №КВ54 на підставі попереднього договору підряду №1 від 09.12.2015. Однак, у зв'язку із недосягненням домовленостей щодо ціни робіт, ТОВ «Саті-Нова Союз» не приступило до виконання будівельних робіт на Об'єктах будівництва.

Також ОСОБА_2 зазначила, що 29.01.2016 на Об'єктах будівництва здійснювались підготовчі роботи її родичами, поки вона шукала нового підрядника. 21.02.2016 ОСОБА_2 уклала договір підряду №2 з ОСОБА_3, який став генеральним підрядником на Об'єктах будівництва про що 22.02.2016 повідомила та Департамент ДАБІ України у місті Києві.

Крім того, в матеріалах справи наявні декларації про готовність до експлуатації Об'єктів будівництва, зареєстровані 24.11.2016 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

За таких обставин суд вважає, що відповідачем не доведено факт виконання будівельних робіт на Об'єктах будівництва саме ТОВ «Саті-Нова Союз», отже позивач не може вважатись суб'єктом правопорушення передбаченого пунктом 8 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов'язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах «Салов проти України», «Проніна проти України» та «Серявін та інші проти України»: принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії».

З урахуванням зазначеного, суд не надає оцінки решті доводів сторін, які, з огляду на встановлені та описані вище обставини, не мають визначального значення для вирішення даної справи.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною другою статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З урахуванням наведеного у сукупності суд дійшов висновку, що позивачем доведено належними та допустимим доказами факт порушення його прав та охоронюваних законом інтересів в межах спірних правовідносин, в той час, як відповідачем, як суб'єктом владних повноважень не виконано, покладений на нього обов'язок доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 КАС України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову та визнання протиправними і скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.02.2016 №27/16/10126-46/0902/0214 та №28/16/10126-46/0902/0214.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки даний позов сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, підлягає задоволенню повністю, а згідно наявної у справі квитанції від 23.02.2016 позивачем за його подання сплачено судовий збір у розмірі 2756 грн, то вказана сума підлягає поверненню позивачу за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 143, 241-246, 255 КАС України,

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Саті-Нова Союз» задовольнити повністю.

Визнати протиправними і скасувати постанови Державної архітектурно-будівельної інспекції України про накладення на ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Саті-Нова Союз» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.02.2016 №27/16/10126-46/0902/0214 та №28/16/10126-46/0902/0214.

Стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Саті-Нова Союз» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2756 (дві тисячі сімсот п'ятдесят шість) гривень.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач - ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Саті-Нова Союз» (місцезнаходження юридичної особи: 01010, місто Київ, вулиця Івана Мазепи, будинок 3, офіс 174; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 38949830).

Відповідач - Державна архітектурно-будівельна інспекція України (місцезнаходження юридичної особи: 01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 26; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 37471912).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_2 (місце проживання фізичної особи: АДРЕСА_1; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю «Брітіко» (місцезнаходження юридичної особи: 02094, місто Київ, вулиця Магнітогорська, будинок 1-Е; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 35386134).

Головуючий суддя О.М. Чудак

Суддя К.С. Пащенко

Суддя Т.І. Шейко