Справа № 288/487/19
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2019-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 квітня 2019 року м. Житомир справа № 288/487/19

категорія 112030100

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України про визнання дій протиправними, зобов'язання здійснити перерахунок та виплату одноразової грошової допомоги, відшкодування моральної шкоди в сумі 250000 грн.,

встановив:

ОСОБА_2 звернувся до Попільнянського районного суду Житомирської області з позовом до Державної фіскальної служби України, в якому просить:

- визнати протиправними дії Державної фіскальної служби України при нарахуванні та призначенні одноразової грошової допомоги у звязку з встановленням другої групи інвалідності із 09.11.2015, внаслідок захворювання пов6язаного з проходженням служби в органах податкової міліції;

- зобовязати Державну фіскальну службу України розглянути та прийняти рішення щодо проведення перерахунку призначеної одноразової грошової допомоги, відповідно до Порядку та умов призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без установлення інвалідності працівника міліції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.2015 № 850 та виплатити йому її різницю через Державну фіскальну службу України в Житомирській області.

В обґрунтування позову ОСОБА_2 зазначає, що рішенням Попільнянського районного суду Житомирської області від 07 лютого 2018 року у справі №288/1361/17 за його позовом до Головного управління Державної фіскальної служби України у Житомирській області, Державної фіскальної служби України було задоволено частково. Визнано протиправними дії Державної фіскальної служби України щодо відмови у призначенні ОСОБА_2 одноразової грошової допомоги у звязку з встановленням другої групи інвалідності із 09 листопада 2015 року, внаслідок захворювання повязаного з проходженням служби в органах податкової міліції, а також зобовязано Державну фіскальну службу України розглянути та прийняти рішення щодо призначення ОСОБА_2 одноразової грошової допомоги, відповідно до "Порядку та умов призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності працівника міліції", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2015 року №850.

Однак позивач вказує, що Державною фіскальною службою України, на виконання вищезазначеного рішення Попільнянського районного суду Житомирської області від 07 лютого 2018 року у справі №288/1361/17, було розглянуто питання про призначення йому одноразової грошової допомоги, за наслідками чого було прийнято рішення про виплату йому одноразової грошової допомоги в розмірі 246939,00 гривень. Разом з тим, позивач вважає, що Державною фіскальною службою України при розрахунку належної до виплати йому суми одноразової грошової допомоги було протиправно враховано прожитковий мінімум, встановлений законом для працездатних осіб на 1 січня на 2015 року, а не прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на 1 січня на 2018 року.

Позивач вважає такі дії Державної фіскальної служби України протиправними, а тому він звернувся з даним позовом до суду.

Перевіряючи адміністративний позов на відповідність його вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що він не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.

Частиною 1 статті 171 КАС України закріплено, що суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій субєкта владних повноважень протиправними та зобовязання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності субєкта владних повноважень протиправною та зобовязання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) субєкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - субєкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно п. 4 ч. 5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Згідно з ст. 160 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд.

Отже, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд повинен пересвідчитись, серед іншого, про наявність права на позов у матеріальному розумінні, а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення). З цією метою суд повинен з'ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що права та законні інтереси позивача були порушені відповідачем в процесі виконання рішення Попільнянського районного суду Житомирської області від 07 лютого 2018 року у справі №288/1361/17.

Тобто, спірні правовідносини між сторонами вже вирішені судом та перейшли до стадії виконання судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб'єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

З огляду на зазначене, процесуальним законом встановлено порядок виконання судових рішень в адміністративних справах та визначено певну послідовність дій, які необхідно вчинити для того, щоб зобов'язати відповідача належним чином виконати рішення суду.

Позовні вимоги, предметом яких є невиконання чи неналежне виконання судового рішення, повинні вирішуватися в межах відповідної справи (невиконання рішення у якій оскаржується) в порядку статті 383 КАС України і не можуть розглядатися в іншому (новому) позовному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне вказати, якщо позивач вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідачів на виконання вказаного судового рішення порушувалися його права, свободи чи інтереси, то він повинен був звернутись до суду у порядку ст. 383 КАС України із заявою про визнання протиправним рішення дій чи бездіяльності відповідача, а не пред'являти новий адміністративний позов.

Натомість, якщо позивач вважає, що між ним та відповідачем виник новий спір, у звязку з чим подано дану позовну заяву, то йому необхідно обґрунтувати відповідну правову позицію.

Отже, вказані обставини позбавляють суд можливості вирішити питання, чи є заявлені вимоги самостійними позовними вимогами про вирішення нового спору, чи повинні вирішуватися за правилами ст. 383 КАС України шляхом подання до суду окремої заяви. Як наслідок, судом не може бути вирішено питання щодо відкриття провадження у справі.

Крім того, якщо такі вимоги повинні розглядатися як адміністративний спір, то позовна заява має відповідати вимогам ст.160, 161 КАС України. А у випадку, якщо такі вимоги заявлені щодо визнання протиправними дій, вчинених відповідачами на виконання рішення суду, то заява має відповідати вимогам ст. 383 КАС України.

Відповідно до частин 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, для вирішення питання про відкриття провадження у справі, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу терміну визначитися з характером спірних правовідносин, а саме: чи є вони самостійними позовними вимогами, що виникли у зв'язку з новим спором між сторонами, чи повязані з протиправними діями відповідача, вчиненими на виконання рішення суду, та мають розглядатися в порядку ст.383 КАС України.

У разі усунення недоліків на подання адміністративного позову, позивачу необхідно надати до суду уточнену позовну заяву (в 2-х примірниках), оформлену у відповідності до вимог статей 160,161 КАС України.

У разі усунення недоліків на подання заяви щодо визнання протиправними дій, вчинених відповідачами на виконання рішення суду, позивачу необхідно надати до суду уточнену заяву (в 2-х примірниках), оформлену у відповідності до вимог статті 383 КАС України.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя І.Е.Черняхович