Справа № 2140/1359/18
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2019-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2019 р.м.ОдесаСправа № 2140/1359/18
Головуючий в 1 інстанції: Гомельчук С.В.

Колегія суддів П'ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,

суддів: Бойка А.В., Осіпова Ю.В.,

при секретарі Жигайлової О.Е.

за участю представника апелянта ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2.

свідка ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2018 року, ухвалене у відкритому судовому засіданні о 11:29 год у м.Херсоні у справі за позовом ОСОБА_4 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, 3-тя особа ОСОБА_5 про скасування наказу та зобов'язання вчинити дії

ВСТАНОВИЛА:

В липні 2018 року позивач звернулась до суду з адміністративним позовом до відповідача в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ Управління державної архітектурної інспекції у Херсонській області від 16 травня 2018 року № 127; зобов'язати Управління державної архітектурної інспекції у Херсонській області здійснити заходи щодо відновлення реєстрації декларацій від 12 січня 2015 року серії ХС №66 та від 25 лютого 2015 року серії ХС № 48 в реєстрі.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що проводячи перевірку того самого об'єкта контролю з питань, які були предметом позапланової перевірки 2015 року, відповідач тим самим порушує п. 14 Порядку, затвердженого Постановою Кабміну № 698 від 19 серпня 2015 року. Крім того, враховуючи те, що в Акті перевірки від 15 травня 2018 року не зазначено: номер посвідчення (направлення), а наведено номер акта; позивача не повідомлено про кінцеву дату проведення перевірки; відсутній підпис керівника або уповноваженої особи суб'єкта господарювання, що перевірявся, оскільки така особа не була присутня при проведенні перевірки; в пункті щодо відмови від підписання або наявності зауважень зафіксовано - «відправлено поштою», вказане свідчить про порушення відповідачем порядку проведення перевірки, затвердженого постановою Кабміну від 23 травня 2011 року № 553.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2018 року позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить повністю скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення у формі постанови, яким у задоволенні позову відмовити. Доводами апеляційної скарги зазначено, що позапланова перевірка об'єктів будівництва позивача проведена згідно вимог, встановлених порядком, затвердженим постановою Кабміну № 553 від 23 травня 2011 року. Апелянт вказує на те, що скасування декларацій ОСОБА_4 відбулось з підстав, наведених в резолютивній частині Акта перевірки від 15 травня 2018 року. Стверджує, що позаплановий захід проведено на підставі скарги гр. ОСОБА_6, наказу УДАБК від 08 травня 2018 року № 121, згідно направлення від 15 травня 2018 року №1/22. Так як позивач відмовився від підпису наведеного Акта, відповідачем направлено другий примірник цього документа поштою на адресу позивача. відповідач не погоджується із твердженням позивача про незаконність проведеної перевірки, з підстав її проведення з тих же мотивів, що і перевірки 2015 року, що не відповідає приписам постанови Кабміну від 19 серпня 2015 року № 698, оскільки спірні правовідносини регулюються порядком, затвердженим постановою Кабміну від 23 травня 2011 року №553, а тому і підстави проведення позапланової перевірки встановлені саме цим Порядком. Апелянт наголошує на тому, що у зв'язку із виявленими при перевірці порушеннями, які вказані в Акті від 15 травня 2018 року, відповідачем правомірно винесено наказ від 16 травня 2018 року № 127, яким скасовано декларації позивача. Враховуючи викладене, УДАБК вважає позаплановий захід таким, що проведений відповідно до вимог чинного законодавства, висновки Акта від 15 травня 2018 року обґрунтованими, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню.

Відзив на апеляційну скаргу позивачем до суду не надано. В судовому засіданні представник позивача зазначив, що в апеляційній скарзі не зазначено та необґрунтовано з посиланням на належні та допустимі докази, що при ухвалені рішення судом неправильно застосовано норми матеріального права чи порушено норми процесуального права, у зв'язку з чим в задоволенні апеляційної скарги просять відмовити.

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553 від 23 травня 2011 року, на підставі направлення від 29 жовтня 2015 року № 543 та на підставі скарги громадянки ОСОБА_6 від 06 жовтня 2015 року, відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті «Реконструкція приміщень індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1» достовірності даних декларації № ХС 48 від 25 лютого 2015 року ОСОБА_4

За результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду складено Акт від 05 листопада 2015 року.

Висновки акта перевірки стали підставою для прийняття головним інспектором будівельного нагляду рішення «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації» від 07 листопада 2015 року № 6 та винесення Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області наказу від 17 листопада 2015 року № 31-ск, якими скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт: «Реконструкція приміщень індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1» від 12 січня 2015 року № ХС 66; скасовано реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації: «Реконструкція приміщень індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1» від 25 лютого 2015 року № ХС 48.

Не погоджуючись із наведеними рішеннями суб'єкта владних повноважень ОСОБА_4 звернулась до суду з метою їх оскарження.

Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2016 року визнано не чинними та скасовано рішення № 6 від 07 листопада 2015 року, наказ від 17 листопада 2015 року № 31-ск.

Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 30 січня 2017 року по справі № 821/2219/16 зобов'язано Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області поновити реєстрацію скасованих декларацій позивача.

Постанови набрали законної сили.

Ухвалою Херсонського окружного адміністративного від 14 вересня 2017 року по справі № 821/2219/16 замінено у виконавчому провадженні Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області на Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради.

08 травня 2018 року позивачем отримано повідомлення УДАБК від 05 травня 2018 року за вих. № 351/01-22 про призначене на 15 травня 2018 року о 10:00 год. проведення позапланового заходу, яке полягає у перевірці об'єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_1, на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

В подальшому позивачем отримано лист УДАБК від 16 травня 2018 року, яким повідомлялося про скасування реєстрації декларацій від 12 січня 2015 року серії ХС №66 та від 25 лютого 2015 року серії ХС № 48.

На запит до УДАБК про надання пояснень та зазначення підстав скасування наведених декларацій, на адресу позивача направлено Акт про проведення позапланової перевірки № 1-22 від 15 травня 2018 року.

З матеріалів справи вбачається, що позапланова перевірка об'єктів будівництва ОСОБА_4 проводилася за адресою: АДРЕСА_1 на підставі скарги гр. ОСОБА_6, наказу УДАБК від 08 травня 2018 року № 121, згідно направлення від 15 травня 2018 року № 1/22.

З акта вбачається, що перевірка проводилась з 15 травня по 17 травня 2018 року.

У наведеному Акті зафіксовано порушення позивачем п. п. 5 п. 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України № 1817-VIII, абз. 8 ч. 22 КМУ № 468, абз. 9 ч. 22 Постанови КМУ № 461, та зазначено, що на момент реєстрації декларацій власниками домоволодінь за адресою об'єкта перевірки значились ОСОБА_4, ОСОБА_5 Так як замовниками будівництва мають бути всі співвласники домоволодіння, а у скасованих деклараціях вказувалась тільки ОСОБА_4, уповноважена особа відповідача дійшла висновку про недостовірність даних, занесених у відповідні декларації.

В розділі VII Акта перевірки від 15 травня 2018 року не заповнені графи № 2, 3, 6 з яких неможливо встановити чи дотримано суб'єктом владних повноважень при проведенні перевірки таких вимог законодавства, як: пред'явлення при проведенні перевірки посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), службового посвідчення, що засвідчує особу органу державного нагляду (контролю) (гр. 2); надання копії посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (гр. 3); пред'явлення під час проведення позапланової перевірки службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки (гр. 6).

Акт від 15 травня 2018 року підписаний головним спеціалістом УДАБК ОСОБА_3, головним спеціалістом Управління містобудування та архітектури департаменту містобудування та землекористування Херсонської міської ради ОСОБА_7, головним спеціалістом Управління земельних відносин департаменту містобудування та землекористування Херсонської міської ради ОСОБА_8 Підпис ОСОБА_4 або уповноваженої нею особи в Акті відсутній. В графі про відмову від підписання Акта вказано: «Надіслано поштою».

Виявлені під час проведення позапланового заходу порушення стали підставою для винесення УДАБК наказу від 16 травня 2018 року № 127, яким скасовано реєстрацію декларації позивача про початок виконання будівельних робіт від 12 січня 2015 року серії ХС №66 та декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 25 лютого 2015 року серії ХС № 48.

Не погоджуючись із наведеним рішенням суб'єкта владних повноважень, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції зазначив, що при проведенні позапланового заходу, відповідачем порушено приписи Законів України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», п. п. 7, 9, 12, 13 Порядку № 553.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 6, 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких відносяться виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад, шляхом, в тому числі, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації, тощо.

Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 2.2.5 Положення про Управління з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради, затвердженого рішенням Херсонської міської ради від 23 березня 2016 року № 137 УДАБК відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний архітектурно - будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації щодо об'єктів, розташованих у межах міста.

Відповідно до положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року (далі - Порядок №553), під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з пунктом 1 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Відповідно до п.5 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п.п.7, 9 Порядку №533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.12 Порядку №533 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані:

- у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

- дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами;

- ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;

- за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю;

- надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Пунктами 16-20 Порядку №533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися - в присутності суб'єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень тощо.

Відповідно до п.21 Порядку №533, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Матеріалами справи встановлено, що відповідачем на підставі звернення гр. ОСОБА_6 від 05 травня 2018 року проведено позаплановий захід, а саме перевірка об'єктів будівництва позивача проведена з підстави на підставі п. 7 Порядку № 553.

З акту перевірки від 15 травня 2018 року встановлено, що не заповнені графи № 2, 3, 6, які вказують на те, що суб'єктом владних повноважень при проведенні перевірки не дотримано вимог законодавства, як: пред'явлення при проведенні перевірки посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), службового посвідчення, що засвідчує особу органу державного нагляду (контролю) (гр. 2); надання копії посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (гр. 3); пред'явлення під час проведення позапланової перевірки службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки (гр. 6).

Разом з тим, в Акті перевірки від 15 травня 2018 року відсутній підпис суб'єкта містобудування, а в графі про відмову від підписання Акта вказано: «Надіслано поштою».

Позивачем надано до суду диск з записом камери відео спостереження, встановленої на вході в будинок позивача, з якого вбачається, що представник відповідача під час перевірки взагалі не був присутній на об'єкті перевірки, а саме встановлено, що в період часу, зазначений представником відповідача - перша половина дня 15 травня 2018 року - до будинку позивача особи, що проводили перевірку взагалі не підходили, що свідчить про проведення перевірки поза межами самого об'єкту перевірки.

В свою чергу, судом апеляційної інстанції під час розгляду справи була допитана головний спеціадіст, як свідок ОСОБА_3, яка не спростувала зазначені доводи. Також свідком було підтверджено, що перевірка проводилась за відсутності позивачки. Свідок пояснила, що прийшовши на об'єкт, вона не вчиняла дій, щоб потрапити на територію позивача, вказала, що метою перевірки було встановлення факту, чи здійснює позивач будівельні роботи. Оскільки будівельні роботи не здійснювались, тому вона не спілкувалась з позивачкою. Документи у позивачки також не витребувала.

Таким чином, достеменно встановлено, що ОСОБА_3 не здійснювала вихід за адресою об'єкта перевірки, що визначена у направленні від 15 травня 2018 року № 1/22 та в Акті від 15 травня 2018 року № 1/22, тому суд доходить до висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснювався без присутності позивача, у зв'язку із чим, при проведенні перевірки ОСОБА_3 не могла пред'явити позивачу своє службове посвідчення, надати копію направлення для проведення позапланової перевірки, ознайомлювати суб'єкта містобудування з результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Колегія суддів не приймає доводи апелянта, що позовні вимоги про поновлення спірної декларації не підлягають задоволенню, оскільки такі повноваження покладені на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, оскільки суд першої інстанції поновив права позивача шляхом зобов'язання Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради здійснити заходи щодо відновлення реєстрації декларації.

З огляд на зазначені обставини, відповідачем при здійсненні перевірки порушенні права суб'єкта містобудування, чим порушено приписи Законів України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», п. п. 7, 9, 12, 13 Порядку № 553.

Згідно з статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно зі ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу. Докази суду надають учасники справи.

Відповідно до ст.72,73,75,76 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Таким чином колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог, оскільки факт порушення порядку проведення позапланової перевірки, зважаючи на те, що оскаржуваний наказ прийнятий на підставі висновків такої перевірки, беручи до уваги факт набрання законної сили постановами Херсонського окружного адміністративного від 16 вересня 2016 року по справі № 821/674/16, від 30 січня 2017 року по справі № 821/2219/16, якими встановлено правомірність декларацій від 12 січня 2015 року серії ХС № 66 та від 25 лютого 2015 року серії ХС № 48

На підставі викладеного у сукупності, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що рішення суду першої інстанцій є законними, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин та повністю відображено обставини, що мають значення для справи, висновок суду щодо встановлених обставин і правові наслідки є правильними, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради - залишити без задоволення.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2018 року - залишити без змін.

Відповідно до ст. 329 КАС України постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 26.04.2019 року.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: А.В. Бойко

Суддя: Ю.В. Осіпов