Справа № 817/1855/17
Суддя: Прокопенко Олександр Борисович
Дата ухвалення: 2019-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

22 квітня 2019 року

м. Київ

Справа 817/1855/17

Провадження № 11-371апп19

Велика Палата Верховного Суду у складі:

судді-доповідача Прокопенка О.Б.,

суддів Антонюк Н. О., Бакуліної С. В., Гудими Д. А., Данішевської В. І., Кібенко О. Р., Князєва В. С., Лобойка Л. М., Лященко Н. П., Саприкіної І. В., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю., Яновської О. Г.,

перевіривши наявність підстав для прийняття до розгляду справи за позовом заступника військового прокурора Західного регіону України (далі - заступник військового прокурора) до Державного підприємства «Сарненське лісове господарство» (далі - ДП «Сарненське лісове господарство»), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, - Державна екологічна інспекція у Рівненській області, про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування лісорубного квитка,

ВСТАНОВИЛА:

У листопаді 2017 року заступник військового прокурора звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати протиправними дії щодо видачі лісорубного квитка від 23 червня 2017 року № 455344 серії 02 ЛКБ в частині проведення рубок у кварталі 32 (виділи 12,1, 15,1, 18,1, 19,1, 21,1) Страшівського лісництва, а також визнати протиправним і скасувати зазначений лісорубний квиток у вказаній частині.

Рівненський окружний адміністративний суд рішенням від 28 лютого 2018 року позов задовольнив частково: визнав протиправними дії ДП «Сарненське лісове господарство» щодо видачі лісорубного квитка в частині проведення рубок у кварталі 32 (виділи 12,1, 15,1, 18,1, 19,1, 21,1) Страшівського лісництва. У задоволенні решти позовних вимог відмовив.

Восьмий апеляційний адміністративний суд постановою від 16 січня 2019 року рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2018 року скасував та закрив провадження у цій справі, оскільки ДП «Сарненське лісове господарство» у межах цього спору не є суб'єктом владних повноважень у розумінні пункту 7 частини першої статті 3 Кодексу адміністративного суду України (далі - КАС), а є суб'єктом господарювання державної форми власності, а тому його рішення чи дії не можуть бути оскаржені до суду в порядку адміністративного судочинства.

Не погоджуючись із рішенням суду апеляційної інстанції, заступник військового прокурора подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просив скасувати постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16 січня 2019 року та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 11 березня 2019 року відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою заступника військового прокурора, а ухвалою від 10 квітня 2019 року передав цю справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду на підставі частини шостої статті 346 КАС.

Відповідно до цієї норми справа підлягає передачі на розгляд ВеликоїПалати Верховного Суду в усіх випадках, коли учасник справи оскаржує судове рішення з підстав порушення правил предметної юрисдикції.

Оскільки заступник військового прокурораоскаржує судове рішення, зокрема, і з мотивів порушення судом апеляційної інстанції правил предметної юрисдикції, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про наявність правових підстав для прийняття цієї справи до розгляду.

Щодо заявлених клопотань у касаційній скарзі заступника військового прокурората у відзиві на касаційну скаргу ДП «Сарненське лісове господарство» про розгляд справи за їх участю слід зазначити таке.

Згідно зі статтею 344 КАС у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням положень статті 341 цього Кодексу.

Відповідно до частини п'ятої статті 262 КАС суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За правилами частини шостої статті 262 КАС суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, а також якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Таким чином, питання щодо виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується касаційним судом з урахуванням необхідності заслуховування таких пояснень.

З огляду на доводи касаційної скарги, зміст оскаржуваних судових рішень, характер спірних правовідносин у цій справі, а також межі перегляду судом касаційної інстанції, цей суд не вбачає необхідності надання пояснень сторонами у зазначеній справі у ході її касаційного перегляду, у зв'язку з чим підстави для касаційного розгляду справи за участю сторін відсутні.

Велика Палата Верховного Суду також бере до уваги те, що Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 26 травня 1988 року в справі «Екбатані проти Швеції» зазначив, що якщо розгляд справи у суді першої інстанції був публічним, відсутність «публічності» при розгляді справи у другій та третій інстанціях може бути виправданою особливостями процедури по цій справі. Якщо апеляційна скарга стосується виключно питання права, залишаючи осторонь фактичні обставини справи, то вимоги статті 6 Конвенції можуть бути дотримані і тоді, коли заявнику не було надано можливості бути заслуханим у апеляційному чи касаційному суді особисто.

З матеріалів справи вбачається, що суди першої та апеляційної інстанцій розглянули цю справу у відкритому судовому засіданні за участю сторін, тобто відбувся публічний розгляд справи.

За таких обставин Велика Палата Верховного Суду вважає за можливе призначити цю справу до розгляду в порядку письмового провадження за наявними в ній матеріалами без виклику учасників справи.

Водночас суд вважає за необхідне поінформувати учасників справи щодо вчинення процесуальних дій стосовно розгляду їх справи в порядку письмового провадження шляхом надіслання копій цієї ухвали.

Керуючись статтями 345 та 346 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду

УХВАЛИЛА:

1. Прийняти до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справу за позовом заступника військового прокурора Західного регіону України до Державного підприємства «Сарненське лісове господарство», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, - Державна екологічна інспекція у Рівненській області, про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування лісорубного квитка.

2. Відмовити в задоволенні клопотань заступника військового прокурора Західного регіону України та Державного підприємства «Сарненське лісове господарство» про розгляд справи за їх участю.

3. Призначити адміністративну справу до розгляду Великою Палатою Верховного Суду на 19 червня 2019 року в порядку письмового провадження без виклику учасників справи у приміщенні Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Пилипа Орлика, 8.

4. Надіслати учасникам справи копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О. Б. Прокопенко
Судді: Н. О. Антонюк С. В. Бакуліна Д. А. Гудима В. І. Данішевська О. Р. Кібенко В. С. Князєв Л. М. Лобойко Н. П. Лященко І. В. Саприкіна О. М. Ситнік О. С. Ткачук В. Ю. Уркевич О. Г. Яновська