Справа № 824/1124/18-а
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2019-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 824/1124/18-а Головуючий суддя 1-ої інстанції - Кушнір Віталіна Олександрівна

Суддя-доповідач - Капустинський М.М.

02 травня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Охрімчук І.Г. Моніча Б.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 11 січня 2019 року (повний текст рішення складено 21.01.2019р. у м.Чернівці) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив суд:

1) визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області (далі - відповідач) №613 від 12.10.2018р. "Про покарання" в частині накладення дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції на оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2;

2) визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №162 о/с від 12.10.2018р. "По особовому складу" в частині звільнення оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2 зі служби в поліції за п.6 ч. 1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію";

3) зобов'язати Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області поновити ОСОБА_2 на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області з 13.10.2018р. та виплатити ОСОБА_2 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що 11.10.2018р. його разом з оперуповноваженими сектору кримінальної поліції Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було допитано як свідків в межах досудового розслідування кримінального провадження №0000072 слідчим УСБ України у Львівській області за участю поліцейських Чернівецького управління ДВБ НП України. Про проведені з ними слідчі дії позивач разом з іншими доповіли своєму безпосередньому керівнику ОСОБА_5, на підставі доповідної записки якого Головним управлінням Національної поліції в Чернівецькій області був виданий Наказ №1007 від 12.10.2018р. "Про призначення та проведення службового розслідування". За результатами проведеного службового розслідування Наказом №613 від 12.10.2018р. "Про покарання" позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності із застосуванням стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та того ж дня Наказом №162 о/с від 12.10.2018р. "По особовому складу" було звільнено зі служби в поліції.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 11 січня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано Наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №613 від 12.10.2018р. "Про покарання" в частині накладення дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції на оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2.

Визнано протиправним та скасовано Наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №162 о/с від 12.10.2018р. "По особовому складу" в частині звільнення оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2 зі служби в поліції за п.6 ч. 1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію";

Поновлено ОСОБА_2 на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області з 13.10.2018р.

Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_2 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу в сумі 27865 (двадцять сім тисяч вісімсот шістдесят п'ять) грн. 41 коп. із відрахуванням усіх обов'язкових податків та зборів.

Рішення в частині поновлення на службі в поліції ОСОБА_2 та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з розрахунку за один місяць - звернено до негайного виконання.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, Головне управління Національної поліції України в Чернівецькій області звернулося з апеляційною скаргою, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. В апеляційній скарзі зазначає, що висновком службового розслідування було встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни, що полягає у виконанні незаконного наказу з метою штучного покращення показників службової діяльності.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 з 10.06.2015р. по 06.11.2015р. проходив службу в органах внутрішніх справ, з 07.11.2015р. - в Національній поліції України, зокрема, з 22.03.2018р. на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області (далі - СКП Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області), лейтенант поліції (а.с.22).

Позивача разом з оперуповноваженими ОСОБА_4 та ОСОБА_3 11.10.2018р. було викликано в Чернівецьке управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України (далі - ДВБ НПУ) для дачі пояснень та допитано в якості свідків з приводу вилучення набоїв у громадянина ОСОБА_6, що відбулося 27.04.2018р. в м.Чернівці по вул.Київській в межах кримінального провадження №0000940.

В подальшому позивач подав рапорт начальнику Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_5, в якому доповів про вказані вище обставини, зокрема, щодо його допиту в якості свідка (а.с.30).

Начальник Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_5 в доповідній записці від 12.10.2018р. доповів т.в.о. начальника ГУНП в Чернівецькій області полковнику поліції ОСОБА_7 про те, що до нього з рапортами звернулися працівники Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області оперуповноважені СКП ОСОБА_2 та ОСОБА_4 про те, що їх 11.10.2018р. викликали в Чернівецьке управління ДВБ НПУ для дачі пояснень по кримінальному провадженні за фактом вилучення набоїв у громадянина ОСОБА_6, що відбулося в м.Чернівці по вул.Київській (ЄРДР №0000940). У вказаній записці ОСОБА_5 просив дозволу на призначення та проведення службового розслідування з даного приводу (а.с.29).

Наказом т.в.о. начальника ГУНП в Чернівецькій області полковника поліції ОСОБА_7 від 12.10.2018р., на підставі доповідної записки, з метою встановлення обставин, які можуть свідчити про факт порушення службової дисципліни у діях окремих поліцейських Шевченківського ВП призначено службове розслідування та визначено склад дисциплінарної комісії (а.с.27).

Згідно висновку службового розслідування від 12.10.2018р. комісією вирішено, серед іншого, вважати відомості, що стали підставою службового розслідування такими, що підтвердилися, за порушення дисципліни на оперуповноваженого СКП Шевченківського ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2 накласти дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (а.с.21-26).

Згідно з п.3 наказу ГУНП в Чернівецькій області від 12.10.2018р. №610 "Про покарання" за порушення службової дисципліни на оперуповноваженого СКП Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2 накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (а.с.41-42).

Наказом від 12.201.2018р. №162о/с "По особовому складу" відповідно до ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" лейтенанта поліції ОСОБА_2 оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області з 12.10.2018р. звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 (у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідного до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) (а.с.43).

Позивач вважає, що його звільнено незаконно, у зв'язку з чим звернувся до суду з вказаним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що накази відповідача від 12.10.2018р. №613 в частині накладення на позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення та від 12.10.2018р. №162 о/с в частині звільнення зі служби в поліції є незаконними та підлягають скасуванню.

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість судового рішення, яким позов задоволено, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Приписами частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII

Згідно з частиною 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII, поліцейський зобов'язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров'я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв'язку з виконанням службових обов'язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Нормами Частини другої статті 19 Закону України "Про Національну поліцію", визначено підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною першою статті 64 Закону визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові.

Згідно пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України, затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" від 22 лютого 2006 року N 3460-IV (поширюється на поліцейських до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" на підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" від 23.12.2015 № 901-VIII)

Відповідно до статті 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції", службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Службова дисципліна в органах внутрішніх справ досягається: створенням належних умов проходження служби особами рядового і начальницького складу; набуттям високого рівня професіоналізму; забезпеченням гласності та об'єктивності під час проведення оцінки результатів службової діяльності; дотриманням законності і статутного порядку; повсякденною вимогливістю начальників до підлеглих, постійною турботою про них, виявленням поваги до їх особистої гідності; вихованням в осіб рядового і начальницького складу високих моральних і ділових якостей; забезпеченням соціальної справедливості та високого рівня соціально-правового захисту; умілим поєднанням і правильним застосуванням заходів переконання, примусу, дисциплінарного та громадського впливу; належним виконанням умов контракту про проходження служби.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції", дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Згідно статті 5 вказаного Закону, за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Особи рядового і начальницького складу, яких в установленому законодавством порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Особи рядового і начальницького складу не несуть дисциплінарної відповідальності в разі, якщо шкода завдана правомірними діями внаслідок сумлінного виконання наказу начальника або виправданого за конкретних умов службового ризику.

Відповідно до статті 7 Закону, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.

Згідно статті 12 Закону, на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Правила етичної поведінки поліцейського під час виконання службових обов'язків, затверджені Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 9 листопада 2016 року № 1179 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 6 грудня 2016 року за № 1576/29706)

Пункт 1 розділу ІІ. Під час виконання службових обов'язків поліцейський, серед іншого, повинен:

- неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов'язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

- неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов'язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «;Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України;

- поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

- контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;

- інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення станом на час виникнення спірних правовідносин визначався Інструкцією про порядок службового розслідування в органах внутрішніх справ України, затвердженою наказом МВС України від 12.03.2013р. №230 (далі - Інструкція) (втратив чинність на підставі Наказу Міністерства внутрішніх справ №893 від 07.11.2018р.).

Пунктом 2.1 розділу ІІ Інструкції визначено, що підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Згідно п.8.1 розділу VIII Інструкції підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Згідно з п.8.3 розділу VIII Інструкції в описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості, зокрема, про: обставини, за яких особа (особи) РНС скоїла(и) дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв'язку з цим; наявність причинного зв'язку між неправомірними діяннями особи РНС та їх наслідками; умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього; вимоги законодавства або посадові обов'язки, які було порушено; наявність вини особи (осіб) РНС, обставини, що пом'якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного.

У резолютивній частині висновку службового розслідування виконавцем (комісією) зазначаються, зокрема, підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення (п. 8.4 розділу VIII Інструкції).

Із аналізу наведених вище норм Дисциплінарного статуту та Інструкції слідує, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, який доведений матеріалами службового розслідування. У свою чергу, висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об'єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для призначення службового розслідування стала доповідна записка безпосереднього керівника позивача ОСОБА_5, в якій вказано, що 11.10.2018р. окремі поліцейські СКП Шевченківського Чернівецького ВП ГУНП, в тому числі ОСОБА_2, були допитані як свідки за фактом вилучення набоїв у ОСОБА_6

При цьому, в зазначеній доповідній записці не вказано який саме дисциплінарний проступок вчинив позивач та з якого приводу необхідне проведення службового розслідування.

Разом з тим, в наказі про призначення службового розслідування зазначено, що до ГУНП в Чернівецькій області надійшла доповідна записка начальника Шевченківського Чернівецького ВП ГУНП ОСОБА_5 про допит окремих поліцейських СКП Шевченківського Чернівецького ВП ГУНП з приводу вилучення набоїв у ОСОБА_6, на підставі чого з метою встановлення обставин, які могли свідчити про факт порушення службової дисципліни у діях окремих поліцейських Шевченківського ГУНП призначено службове розслідування.

Отже, на підставі відомостей про допит окремих поліцейських, в тому числі позивача, як свідків у кримінальному провадженні, відповідачем зроблено висновок про можливе порушення ними службової дисципліни, задля встановлення чого призначено службове розслідування.

Згідно висновку службового розслідування від 12.10.2018р. (далі - Висновок) з поліцейськими СКП Шевченківського Чернівецького ВП ГУНП ОСОБА_2, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 проводились слідчі дії у межах розслідування кримінального провадження, розпочатого відносно колишнього заступника начальника відділення поліції - начальника сектору кримінальної поліції Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області майора поліції ОСОБА_8 №0000072 від 02.02.2018р. Під час проведення слідчих дій, вказані поліцейські були допитані по факту виявлення ними у ОСОБА_6 набоїв 27.04.2018р. Опитаний ОСОБА_2 вказав, що під час проведення слідчих дій, він повідомив слідчому СБУ та поліцейським ДБВ про те, що ОСОБА_8 передав ОСОБА_3 набої та грошові кошти, які останній у подальшому повинен був передати ОСОБА_6 Однак, факту передачі ОСОБА_8 грошей та набоїв ОСОБА_3 він не бачив.

На підставі вказаних вище обставин, комісією зроблено висновок про те, що перебуваючи на посаді заступника начальника ВП, з метою штучного покращення показників оперативно-службової діяльності ОСОБА_8 доручив оперуповноваженому СКП ОСОБА_3 вступити у неділові стосунки з ОСОБА_6 , який мав отримати від нього набої. Про дану домовленість було відомо ОСОБА_4 та ОСОБА_2, які у подальшому виявили та вилучили набої у ОСОБА_6 Таким чином, на думку комісії, своїми діями ОСОБА_3, ОСОБА_2, ОСОБА_4 допустили порушення службової дисципліни, що виразилась у невиконанні ними Присяги поліцейського.

Як встановлено судом першої інстанції, матеріали службового розслідування складаються виключно з пояснень наданих ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_9

Так, з досліджених в судовому засіданні пояснень ОСОБА_2, видно, що ним заперечувались будь-які дії зі свого боку щодо штучного створення доказів чи іншої фальсифікації у сфері службової діяльності та зазначено, що показання слідчому УСБ України у Львівській області він давав під тиском працівників Чернівецького управління ДВБ НП України, які не надавали можливості зв'язатись із керівництвом та скористатися правовою допомогою адвоката. При допиті в якості свідка стосовно факту виявлення набоїв у ОСОБА_6, ОСОБА_2 на запитання відповідав так, як йому сказали працівники ДВБ, оскільки, на нього здійснювався тиск та погрози.

Аналогічні пояснення, що містяться в матеріалах службового розслідування та були досліджені судом, надали поліцейські ОСОБА_3 та ОСОБА_4

Крім того, під час службового розслідування у відповідача не було жодних даних щодо реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань відомостей про скоєне позивачем кримінальне правопорушення, чи повідомлення йому про підозру, або відповідного акта прокурорського реагування в межах кримінального провадження №0000072 про виявлені в службовій діяльності ОВС порушення законодавства, в якому позивач був допитаний як свідок.

Колегія суддів зауважує, що допит позивача в якості свідка в межах кримінального провадження не може свідчити про порушення позивачем службової дисципліни.

Таким чином, колегія суддів вважає, що висновок службового розслідування не відповідає матеріалам службового розслідування.

Суб'єкт владних повноважень, своєю чергою, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достовірними доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо.

Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна зосереджуватися насамперед на такому:

- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;

- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;

- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;

- чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з'ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 6 жовтня 1982 року у справі "X. v. Austria" про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 7 жовтня 1987 року у справі "C. v. the United Kingdom" про неприйнятність заяви № 11882/85). Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11 лютого 2003 року у справі "Ringvold v. Norway", заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов'язків цивільного характеру.

В силу статей 1, 2 Дисциплінарного статуту підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів, а також Присяги поліцейського.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що накази відповідача від 12.10.2018р. №613 в частині накладення на позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення та від 12.10.2018р. №162 о/с в частині звільнення зі служби в поліції є незаконними та підлягають скасуванню.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з ч.1 ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 11 січня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 02 травня 2019 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Охрімчук І.Г. Моніч Б.С.