Справа № 260/79/19
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2019-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

23 квітня 2019 рокум. Ужгород№ 260/79/19
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Дору Ю.Ю.,

за участі:

секретаря судового засідання - Гулай М.В.,

представника позивача - Мулеса М.В.,

представника відповідача - Рачкулинець М.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Самвер" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Самвер" (надалі - позивач, ТОВ "Самвер") звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, в якій просить визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Пловайко Ярослава В'ячеславовича №01/1007-11/15 від 04.01.2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що 04.01.2019 року відповідачем було винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Підставою для винесення оскаржуваної постанови був акт від 21.12.2018 року про недопущення посадових осіб органу ДАБК на об'єкти будівництва. Проте позивач вважає , що факту недопуску не було, а висновки в акті є хибними та такими, що не відповідають фактичним обставинам.

Ухвалою суду від 12 лютого 2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі.

14 березня 2019 року у підготовчому засіданні ухвалою суду замінено первинних відповідачів - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України та Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області на належного відповідача - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (надалі - ДАБІ України).

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

ДАБІ України проти позову заперечило, надавши суду відзив на позовну заяву. В якому вказує, що у ході позапланової перевірки, по прибуттю за місцем розташування об'єкта будівництва, посадова особа Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області не була допущена позивачем до проведення перевірки, хоча на підставі п.1 ч.3 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів що підлягають обов'язковому обстеженню. У зв'язку з чим посадовою особою Управління ДАБІ України у Закарпатській області складено відповідний акт від 21.12.2018 року про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва та складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.12.2018 та видано припис від 21.12.2018 №191-П/1007.

У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечила та просила відмовити в задоволенні такого, оскільки позивачем було допущено порушення у сфері містобудівної діяльності, що виявилось у недопуску представників органу ДАБК на об'єкт перевірки. Відтак, вважає оскаржувану постанову правомірною.

Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 09.11.2018 року на адресу начальника ДАБІ в Закарпатській області надійшов лист управління захисту економіки в Закарпатській області з проханням провести перевірку дотримання посадовими особами ТОВ «Самвер» вимог законодавства. (а.с.63). На підставі звернення начальника Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки в Закарпатській області від 15.11.2018 вх.№ 1698/1007-1.15 Управлінням ДАБІ у Закарпатській області видано наказ від 07.12.2018 №14П про проведення позапланової перевірки на об'єкті по будівництву складів по вул.. Колгоспній, 1а в м.Перечин, замовник ТОВ "Самвер" (а.с.61). У зв'язку з цим 07 грудня 2018 року відповідачем видано направлення №288/1007 для проведення планового (позапланового) заходу. Згідно вказаного направлення направлено головних інспекторів будівельного нагляду інспекційного відділу - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 для здійснення позапланової перевірки на об'єкті по будівництву складів по вул.Колгоспній, 1а в м.Перечин. Строк дії направлення з 10 до 22 грудня 2018 року.

Як вбачається з матеріалів справи 21 грудня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу - Пловайко Я.В. складено акт №288/1007 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій (далі - акт від 21.12.2018). У вказаному акті зазначено, що у присутності в.о. директора ТзОВ "Самвер" - ОСОБА_6 складено акт про те, що в.о. директора ТзОВ "Самвер" - ОСОБА_6 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на "Будівництво складів" ТзОВ "Самвер", Закарпатська область, Перечинський район, м.Перечин, вул..Колгоспна, 1а для проведення позапланової перевірки, чим порушив положення пункту 1 частини 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (а.с.66).

Судом встановлено та як вбачається з матеріалів справи 19.12.2018 р. вих.№ 169 в.о. директора подав відповідачу лист і з проханням перенести проведення позапланової перевірки на іншу дату. Вказаний лист зареєстрований Управлінням ДАБІ у Закарпатській області 19.12.2018 за вх.№1894/1007-118/2 (а.с.65).

21.12.2018 р. було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с.67-68). Суд зауважує, що у вказаному протоколі зазначено, що такий складено у м. Перечин у присутності в.о. директора ТОВ Самвер» ОСОБА_6, в протколі та акті інспектором зазначено, що ОСОБА_6 від підписання таких відмовився та зазначено, що пояснення і зауваження до протоколу від 21.12.2018 р. (а.с.68) зазначені у листі ТОВ «Самвер» від 19.12.2018, тобто пояснення до протоколу були нібито подані за два дні до дати складання самого протоколу.

21.12.2018 р. відповідачем було винесено припис №191-П/1007 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою забезпечити допущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва для проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства з 14 січня 2019 (а.с.69).

04.01.2019 р. винесено оскаржувану постанову №01/1007-1.1/15 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності (а.с.70-71). Згідно вказаної постанови ТОВ "Самвер" визнано винном у вчиненні правопорушення передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 57 630,00 грн.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, КУпАП, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурного-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553 (далі Постанова № 553) ДБН України та іншими підзаконними актами.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011, № 3038-VI (зі змінами та доповненнями), котрий спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (далі - Закон № 3038).

Відповідно до ст. 41 Закону № 3038 державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; 4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до п.7 Порядку №553, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Відповідно до пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

У відповідності до абзацу 7 пункту 12 Постанови №553, у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

В свою чергу, згідно пункту 14 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно пункту 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно пункту 9 Порядку №553, обов'язковою умовою є те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. Згідно ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та п.16,17,18,20,21 згаданої Постанови КМУ №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об'єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно - будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об'єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

Посадовими особами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області від 21.12.2018 року складено акт про недопущення посадових осіб Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області на об'єкт будівництва, виконання покладених на них функцій та протокол від 21.12.2018 року про адміністративне правопорушення, які направлені позивачу поштовим зв'язком з повідомленням про вручення і отримані останнім 27.12.2018р., про що в матеріалах справи міститься копія такого повідомлення.

Відповідно до пункту 22, 23 Порядку 553, Постанова про накладення штрафу накладається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно - будівельного контролю, який наклав штраф. Органи державного архітектурно-будівельного контролю ведуть облік справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та контролюють виконання приписів і постанов про накладення штрафів.

Як встановлено судом, оскаржувана постанова №01/1007-1.1/15 винесена за вчинення правопорушення щодо недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. Разом з тим суд вказує, що відповідачем протиправно встановлено недопуск посадових осіб до проведення позапланової перевірки на об'єкт. Зокрема, судом було допитано в якості свідків в.о. директора ТОВ «Савер» ОСОБА_6 та інсектора ОСОБА_5. Так, ОСОБА_6 пояснив, що 11.12.2018 р. йому зателефонував інсектор ОСОБА_4 та повідомив про проведення перевірки. Того ж дня біля території ТОВ «Самвер» вони з інспектором зустрілися та домовилися до кінця тижня про проведення перевірки. Так як на той час дружина ОСОБА_6 була важкохворою і померла в період проведення перевірки 19.12.2018 р. зустрітися він із інспектором змоги не мав та подав лист від 19.12.2018 р. яким просив перенести на іншу дату вказану перевірку. Жодних дій щодо не допуску інспекторів він не вчиняв. Допитаний у якості свідка інспектор ОСОБА_4 пояснив, що він один раз 11.12.2018 р. виїжджав на об'єкт перевірки ТОВ «Самвер», а саме 11.12.2018 р. в подальшому жодних виїздів він не здійснював, а контактував із ОСОБА_6 у телефонному режимі. Зустрілися вони в м. Ужгород 19.12.2018 р. коли ОСОБА_6 подав лист із проханням перенести на іншу дату вказану перевірку. Свідок ОСОБА_5 пояснив, що акт про недопущення посадових осіб ним було складено не у м. Перечин, як в ньому зазначено, а в м. Ужгород в Управління ДАБІ в Закарпатській області.

Суд констатує, що не відповідають дійсності дані, вказані в акті та протоколі про те, що такі складені у присутності в.о. директора ТОВ «Савмер» ОСОБА_6, оскільки при такому дані документи не складалися, а відтак і дані, зазначені про те, що ОСОБА_6 від підпису відмовився не відповідають фактичним обставинам.

Також не являється фактом недопуску до проведення перевірки те, що інспектори виїжджали на місце проведення перевірки 11.12.2018 р., коли вони зустрілися біля території підприємства та в подальшому на місце такої перевірки не виїжджали, а контактували із в.о. директора ОСОБА_6 в телефонному режимі. Оскільки, як слідує з протоколу від 21.12.2018 та акту від 21.12.2018 року виїзд на об'єкт інспектування для проведення позапланова перевірка проведено саме 21.12.2018 року. Відтак висновки зазначені інспектором в акті про не допуск інспекторів на об'єкт будівництва, яке було тільки 11.12.2018 року є не обґрунтовані та суперечать дійсним обставинам, оскільки у даному випадку не мало місце факт не допуску, а було тільки узгодження дати наступного відвідування (як слідує із показів свідка інспектора ОСОБА_4 та в.о. директора «Тов «Савмер» ОСОБА_6)

Окрім цього відповідно до підпункту 3 пункту 13 Порядку №553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Суд зауважує, що відповідачем протиправно не прийнято до уваги лист позивача з проханням про перенесення позапланової перевірки на іншу дату, чим позбавлено позивача права визначеного підпункту 3 пункту 13 Порядку №553.

Доказів прийняття відповідачем рішення (про відмову чи задоволення) прохання позивача про перенесення проведення перевірки не подано.

Суд зазначає, що недопущення посадових осіб органу держархбудконтролю до об'єкту містобудування з метою проведення його перевірки полягає у активних діях, таких як перешкоджання у доступі до місць, де здійснюється будівництво об'єктів (місць будівництва об'єктів), до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню, будівельного майданчика з метою його огляду та ненадання на запит органу державного архітектурно-будівельного контролю документів, які є підставою для проведення будівельних робіт, тощо.

Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до положень, закріплених ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні (ч. 1 ст.); жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили (ч. 2 ст. 90); суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності (ч. 3 ст. 90).

Аналіз наведених обставин в сукупності, вказує на те, що відповідач, який є суб'єктом владних повноважень, при прийнятті оскаржуваної постанови про накладення штрафу діяв без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), необґрунтовано прийшовши до висновку про винуватість позивача у вчиненні правопорушення, без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), без дотримання принципу верховенства права.

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що відповідач, як суб'єкт владних повноважень не довів правомірності своїх дій.

Відтак суд вважає, що позов є обґрунтованим, а вимоги позивача про визнання противоправним та скасування постанови №01/1007-11/15 від 04.01.2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється з урахуванням норм ст. 139 КАС України.

Згідно платіжного доручення №4977 від 18.01.2019 року та платіжного доручення №5130 від 07 лютого 2019 позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1921,00 грн., тому такі витрати підлягають відшкодуванню у повному розмірі на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - суб'єкта владних повноважень.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 9, 72-77, 139, 243-246, 255, Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Самвер" (89200, Закарпатська область, м.Перечин, вул.М.Кулі "(Колгоспна), 1/а, ) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м.Київ, бульвар Лесі України, буд.26, ) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу - задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області №01/1007-11/15 від 04.01.2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України () за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Самвер" () понесені судові витрати у розмірі 1921,00 (однієї тисячі дев'ятсот двадцять однієї гривні) грн..

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини 3 статті 243 КАС України повний текст рішення складено та підписано 03.05.2019 року.

СуддяЮ.Ю. Дору