Справа № 754/3481/19
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2019-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 травня 2019 року м. Київ № 754/3481/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Донець В.А., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

ОСОБА_1 яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2
доДеснянської районної в м. Києві державної адміністрації
проскасування рішень, зобов'язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до суду в інтересах ОСОБА_1 яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 з позовом про:

- скасування рішення органу реєстрації відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_1 у квартирі АДРЕСА_1 та зобов'язання відповідача зняти ОСОБА_1 з реєстрації за вказаною адресою;

- скасування рішення органу реєстрації відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про зняття з реєстрації місця проживання малолітнього ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_1 та зобов'язання відповідача зняти ОСОБА_2 з реєстрації за вказаною адресою.

Відповідно до частини п'ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) в позовній заяві зазначаються: <...> обґрунтований розрахунок суми, що стягується, якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб'єкта владних повноважень (пункт 3); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5).

Відповідно до статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (частина друга). У разі пред'явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення (частини сьома).

Згідно зі статтею 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення (частина четверта). Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена (частина п'ята).

Відповідно до статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша). У справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу що має адміністративну процесуальну дієздатність (частина друга).

Частиною шостою статті 12 КАС України встановлено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо: прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище; оскарження бездіяльності суб'єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію; оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов'язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг; припинення за зверненням суб'єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців; оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо в'їзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію; оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях суб'єкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження; типові справи; оскарження нормативно-правових актів, які відтворюють зміст або прийняті на виконання нормативно-правового акта, визнаного судом протиправним і нечинним повністю або в окремій його частині; інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження; перебування іноземців або осіб без громадянства на території України (пункти 1-11).

Згідно з підпунктом 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України (доповнено згідно з Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" від 02.06.2016 №1401-VIII) представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01.01.2017; у судах апеляційної інстанції - з 01.01.2018; у судах першої інстанції - з 01.01.2019 (абзац перший); представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 01.01.2020 (абзац другий); представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню".

Отже, з 01.01.2019 представництво інтересів у справах що не віднесені до категорії незначної складності здійснюється адвокатами.

До позову не додано доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_3 як адвоката та не обґрунтовано, що справа відносить до спорів незначної складності. В даному випадку суд враховує, що спір стосується інтересів малолітньої дитини.

Крім того, позов не містить обґрунтування, що спір відноситься до юрисдикції адміністративних судів у зв'язку з оскарженням рішення суб'єкта владних повноважень у правовідносинах щодо надання адміністративних послуг. При цьому суд звертає увагу на практику Великої Палати Верховного Суду в подібних правовідносинах, зокрема, постанова від 12.12.2018 справа №826/8687/16, в якій суд зазначив, що публічно-правовий спір має особливий суб'єктний склад. Участь суб'єкта владних повноважень є обов'язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сама по собі участь у спорі суб'єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Необхідно з'ясовувати, у зв'язку з чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, враховуючи конституційний припис щодо представництва виключно адвокатом прав, інтересів особи в суді та наявності виключення з такого правила, суд дійшов висновку про доцільність залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви адвокату потрібно подати до суду заяву на усунення недоліків із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити:

позовну заяву, яка підписана адвокатом та доданням ордеру (довіреності) на підтвердження повноважень на представництво прав, інтересів позивача в суді, в які адвокату потрібно обґрунтувати належність спору до юрисдикції адміністративних судів.

Заяву на усунення недоліків з вказаними додатками може також подати позивач разом з обґрунтуванням віднесення даного спору до категорії справ, які визначені частиною п'ятою статті 132-2 Конституції України, частиною шостою статті 12 КАС України. В такому випадку позивачу слід врахувати висновки суду з цього питання, викладені ухвалі.

Виправлену позовну заяву з додатками слід подати в кількості примірників для суду та відповідача.

Недоліки позовної заяви позивачу слід усунути протягом п'яти днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу п'ять днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача про наслідки невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено оскарження ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суддя В.А. Донець