Справа № 340/1041/19
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2019-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 травня 2019 року м. Кропивницький cправа № 340/1041/19

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Жук Р.В., розглянувши матеріали адміністративної справи

за позовомЗаступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області (вул. Гагаріна, 7, м. Новоукраїнка, Кіровоградська область, 27100, код ЄДРПОУ - 02910025) в інтересах держави
до відповідача-1 відповідача-2 Благовіщенської міської ради Благовіщенського району Кіровоградської області (вул. Промислова, 23/54, м. Благовіщенське, Благовіщенський район, Кіровоградська область, 26400, код ЄДРПОУ - 05402697) Благовіщенського міського підприємства "Комунальник" (вул. Героїв України, 81, м. Благовіщенське, Благовіщенський район, Кіровоградська область, 26400, код ЄДРПОУ - 34856768)
провизнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії, -
В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави звернувся до суду з позовом в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Благовіщенської міської ради Благовіщенського району Кіровоградської області щодо не затвердження планів інвентаризації і паспортизації дитячого ігрового майданчика, розташованого за адресою: вулиця Героїв України (біля міського парку) міста Благовіщенське Благовіщенського району Кіровоградської області;

- зобов'язати Благовіщенську міську раду Благовіщенського району Кіровоградської області вчинити дії щодо розроблення та затвердження плану технічної інвентаризації та паспортизації об'єкту благоустрою населення (його частин), а саме дитячого ігрового майданчика, розташованого за адресою: вулиця Героїв України (біля міського парку) міста Благовіщенське Благовіщенського району Кіровоградської області;

- визнати протиправною бездіяльність Благовіщенського міського підприємства "Комунальник" щодо не проведення паспортизації і технічної інвентаризації об'єкту благоустрою населення (його частини), а саме дитячого ігрового майданчика, розташованого за адресою: вулиця Героїв України (біля міського парку) міста Благовіщенське Благовіщенського району Кіровоградської області;

- зобов'язати Благовіщенське міське підприємство "Комунальник" вчинити дії щодо проведення паспортизації і технічної інвентаризації об'єкту благоустрою населення (його частини), а саме дитячого ігрового майданчика, розташованого за адресою: вулиця Героїв України (біля міського парку) міста Благовіщенське Благовіщенського району Кіровоградської області.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 171 КАС України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161, 172 цього Кодексу, яка містить перелік загальних для всіх позовних заяв елементів (реквізитів), що дають необхідну інформацію для вирішення судом питання про відкриття провадження в адміністративній справі.

Дослідивши позовну заяву, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху у зв'язку з наступним.

Частиною 2 ст. 160 КАС України передбачено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Як слідує зі змісту поданої заяви, адміністративний позов пред'явлено заступником керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури у порядку ст. 53 КАС України та ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру".

Заступник керівника Бориспільської місцевої прокуратури у позовній заяві щодо порушення інтересів держави зазначає про бездіяльність Благовіщенської міської ради, що виражається у не вжитті заходів щодо затвердження планів інвентаризації, паспортизації об'єкту благоустрою та Благовіщенського міського підприємства "Комунальник", яким не проведено його паспортизація, технічна інвентаризація. Даний факт негативно впливає на організацію належного утримання об'єкту благоустрою дитячого майданчика, а зважаючи на цільове призначення таких об'єктів, невиконання суб'єктами благоустрою своїх обов'язків у цій сфері може призвести до настання тяжких наслідків або шкоди користувачам, дітям населеного пункту.

Суд зазначає, що представництво державних інтересів прокурором в адміністративному судочинстві наразі є проблемою у зв'язку з надто широким тлумаченням поняття «інтерес держави» як представниками прокуратури, так і іншими учасниками судового процесу.

Кожне звернення прокурора до суду обумовлено, як на його думку, порушенням державних інтересів, що є оціночним поняттям із закладеним в процесуальне законодавство смисловим змістом «самостійно визначає» та є складовою терміну «внутрішнє переконання».

У той же час, суб'єктами оцінки виступають як прокурор при прийнятті ним рішення щодо виконання представницької функції, так і суд при вирішенні питання про наявність або відсутність підстав такого звернення, тому визначальним у даному випадку є розкриття поняття «інтерес держави».

Поняття «державний інтерес» суд розглядає як закріплену Конституцією та законами України, міжнародними договорами та актами систему основних цінностей у найважливіших сферах життєдіяльності українського народу та суспільства.

Визначення даного поняття надав Конституційний Суд України, встановивши, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів.

Отже, інтереси держави суттєво відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин, оскільки в основі перших завжди потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо.

Конституційний Суд України підкреслив, що прокурори та їх заступники подають до суду позови саме в інтересах держави, а не в інтересах підприємств, установ і організацій чи осіб незалежно від їх підпорядкування і форм власності. Саме тому Суд підійшов до визначення державних інтересів як предмета захисту прокуратурою, розуміючи їх як потребу в здійсненні глобальних загальнодержавних цінностей, що мають за мету захист суверенітету, цілісності та безпеки держави тощо.

Зі змісту позовної заяви слідує, що прокурор звертається до суду в порядку реалізації своїх владних управлінських повноважень, а саме: представництво інтересів держави.

Прокурором самостійно у позовній заяві зазначено, що він звертається до суду у порядку ст.53 КАС України.

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст.53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Згідно ст.4 Закону України від 14.10.2014 № 1697-VII «Про прокуратуру» організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною ОСОБА_1 України.

Так, відповідно до ст. 131-1 Конституції України в редакції Закону України від 02.06.2016 №1401-VIII, в Україні діє прокуратура, яка здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Таким чином, Конституцією України передбачено дві обов'язкові вимоги для виникнення у прокурора права на представництво інтересів держави: 1) доведення, що обставини звернення є виключним випадком і 2) представництво здійснюється в порядку, визначеному законом.

Що таке «виключні випадки» дає розуміння ст.23 Закону України «Про прокуратуру», яка регулює питання представництва прокуратурою інтересів держави.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб'єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Отже, представництво інтересів держави прокурором у суді не повинно мати на меті підміну суб'єкта виконання владних управлінських функцій, а навпаки - мету щодо спонукання до виконання у разі неналежного виконання, таких функцій суб'єктом владних повноважень, якого представлятиме прокурор в суді.

Відтак, для визначення судом права прокурора на звернення до суду для захисту інтересів держави імперативними є 2 умови: 1) доведення порушення чи загрози порушення саме інтересів держави (а не окремої громади); 2) доведення належними і допустимими доказами, що захист цих інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

У той же час, позовна заява заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури не містить обґрунтування, у чому саме полягає інтерес держави, а не органів місцевого самоврядування чи окремих громадян.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Подана позовна заява підписана заступником керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_2, проте відсутні докази на підтвердження зайняття ним вказаної посади.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам ст.160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 1. 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлює строк, достатній для усунення недоліків.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені у десятиденний строк з дня вручення позивачу копії даної ухвали.

Керуючись ст.ст.123, 160, 161, 169 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури до Благовіщенської міської ради Благовіщенського району Кіровоградської області та Благовіщенського міського підприємства "Комунальник" про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити заступнику керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз'яснити заступнику керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати заступнику керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду ОСОБА_1