Справа № 210/4185/18
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2019-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 березня 2019 року Справа № 210/4185/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Врони О.В., розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Крост» до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, визнання протиправним та скасування припису,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «Крост» (далі - ТОВ «Крост», позивач) звернулося до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу з позовної заявою до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради (далі - відповідач), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати припис Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради №19 від 22.06.2018, винесений відносно ТОВ «Крост».
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.09.2018 відкрито провадження у справі № 210/4185/18 та призначено її до розгляду на 12.09.2018.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 жовтня 2018 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Крост» до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, визнання протиправним та скасування припису передано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 29 КАС України.
Адміністративна справа № 210/4185/18 надійшла до Дніпропетровського окружного адміністративного суду та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана на розгляд судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Вроні О.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.01.2019 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у підготовчому засіданні.
В обгрунтування позову зазначено, що 06.07.2018 року відповідачем винесено постанову про накладення штрафу на підприємство позивача на підставі ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, стандартів і правил. Позивач не погоджується із оскаржуванеою постановою, зазначаючи, що працівники та посадові особи товариства не були присутні під час перевірки, а тому і не надавалися пояснення та не підписувався акт перевірки, протокол та припис, які складні відповідачем, оскільки перевірка проводилась відносно іншого підприємства - ПАТ «Південний гірничо-збагачувальний комбінат», як власника об'єкта реконструкції. Позивач вважає, що відповідач змінив вид порушення з відсутності «Журналу виконання геодезичних робіт та геодезичного контролю» на невідповідність змісту «Журналу виконання геодезичних робіт та геодезичного контролю» додатку И ДБН В.3.1-2:2010. В діях відповідача вбачається очевидна протиправність, оскільки позивач довів наявність вищезазначеного журналу, однак, відповідач замість виключення даного порушення з переліку, вирішив його змінити. Під час проведення перевірки встановлено, що на актах закриття прихованих робіт відсутні посилання на конкретні норми креслень і дати їх складання, стосовно робіт, які катуються, виконавчі схеми виготовлені з порушенням державних будівельних норм, стандартів та правил - не підписані виконробом та головним інженером генпідрядника (підрядника), відсутні дати складання схем. Проте, за змістом оскаржуваної постанови №7 від 06.07.2018 року взагалі не вбачається, що позивач вчинив дані порушення, а тому вказані порушення є спростованими. Отже, оскаржувані припис та постанови винесені протиправно та підлягають скасуванню.
Представником відповідача 03.10.2018 року надано суду письмовий відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, зазначивши, що перевірка проводилась відносно генерального підрядника, що виконує будівельні роботи на об'єкті відповідно до договору підряду. Тільки під час перевірки виявлено, що будівельні роботи на об'єкті перевірки виконуються позивачем. Під час перевірки був присутній директор ОСОБА_1, якому було надано копію направлення на проведення перевірки, що підтверджується підписом на зворотньому боці направлення. Посилання позивача на те, що позивач не був присутнім під час складання протоколу, був позбавлений права ознайомитись зі змістом протоколу, надати пояснення не відповідають дійсності, оскільки зі всіма документами, винесеними в ході перевірки був ознайомлений директор підприємства. Відповідач вважає, що сам факт наявності журналу не доводить, що позивач вів виконавчу документацію у відповідності до вимог ДБН В.3.1-2:2010 «Геодизичні роботи у будівництві». Твердження позивача, що додаток И до ДБН В.3.1-2:2010 «Геодизичні роботи у будівництві» має довідковий характер, не дає йому права визначати та змінювати журнал на власний розсуд.
В судовому засіданні 19.02.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду на 07.03.2019 року.
Представники сторін про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. В судове засідання, призначене на 07.03.2019 року, не з'явились, розгляд справи вирішено продовжити в письмовому провадженні, у зв'язку з клопотаннями представників сторін про розгляд справи в письмовому провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 205 Кодексу адмінстративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно з ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З огляду на приписи ч. 1 ст. 205 ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає за можливе здійснити судовий розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що у період з 11.06.2018 року по 22.06.2018 року відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради було проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті «Реконструкція будівлі цеху розділення повітря (інв. №1000337) під головний корпус «Бази технологічного обслуговування та технічного ремонту», яка входить до складу будівель і споруд, що розташовані за адресою: Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, вул. Турінська, 42.
- на актах закриття прихованих робіт відсутні посилання на конкретні номери креслень і дата їх складання, стосовно робіт, які актуються, що є порушення додатку К ДБН А.3.1 -5-2009 «Організація будівельного виробництва»;
- виконавчі схеми виготовлені з порушення державних будівельних норм, стандартів та правил - не підписані виконробом та головним інженером генпідрядника) підрядника), відсутні дати складання схем, порушення п.4.13,7.2.2, 7.9. 7.70, 7.11 ДБН В. 1.3-2:2010 «Геодезичні роботи у будівництві»;
- відсутній «Журнал виконання геодезичних робіт та геодезичного контролю», журнал виконання бетонних та арматурних робіт, виконання зварювальних та антикорозійних робіт порушення п.4.13 ДБН В. 1.3-2:2010 «Геодезичні роботи у будівництві». II. 1.17 додаток Г ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва», п.4.8, 8.8 7.14 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».
Того ж дня, 22.06.2018 року відповідачем складено припис №19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в якому викладено вимогу до 16.07.2018 року привести виконавчу документацію у відповідність до державних будівельних норм, стандартів і правил.
Копії акту, протоколу та припису отримані 22.06.2018 року директором ТОВ «Крост», що підтверджується підписом на вказаних документах.
Примірник постанови отримав адвокат Товкун А.В. - представник ТОВ «Крост» 09.07.2018 року.
Позивач, не погоджуючись з оскаржуваними приписом та постановою, звернувся до суду з даною позовною заявою.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» № 687-ХІV від 20.05.1999 р. будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Згідно до ст. 27 вказаного Закону України замовники та підрядники під час створення об'єкта архітектури зобов'язані:забезпечувати будівництво об'єктів архітектури згідно з робочою документацією, застосовувати будівельні матеріали, вироби і конструкції, які відповідають державним стандартам, нормам і правилам і такі, що пройшли сертифікацію, якщо вона є обов'язковою.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність»:
- проект - документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил;
- об'єкти архітектурної діяльності (об'єкти архітектури) - будинки і споруди житлово-цивільного, комунального, промислового та іншого призначення, їх комплекси, об'єкти благоустрою, садово-паркової та ландшафтної архітектури, монументального і монументально-декоративного мистецтва, території (частини територій) адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів.
Відповідно до ч. 1 п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. (далі Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування обєктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.
Згідно до п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.
Згідно до п. 11 Порядку № 553 Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:1) безперешкодного доступу до місць будівництва обєктів та до обєктів, що підлягають обовязковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Згідно до п.п. 16-18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил абоприпис про зупиненняпідготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником субєкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на обєкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва обєктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.
Відповідно до п. 19 Порядку № 553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Згідно до п. 20 Порядку № 553 протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, якийнаклав штраф.
Згідно до п.п. 2-4 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою кабінету Міністрів України N 244 від 06.04.1995 р. справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: 1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; 2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; 3) Держархбудінспекцією.
Накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому-четвертому пункту 2, мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду.
Штрафи накладаються на суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - субєкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
У разі вчинення одним суб'єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності штраф накладається за кожне правопорушення окремо.
У разі вчинення одного правопорушення у сфері містобудівної діяльності декількома суб'єктами містобудування штраф накладається на кожного з них.
Відповідно до п. 15-16 Порядку протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.
Справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
Згідно п. 22 Порядку за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).
Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» N 208/94-ВР від 14.10.1994 р. суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Оцінюючи усі докази, надані суду, у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.
З матеріалів справи вбачається, що за результатами перевірки Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради встановлено порушення ТОВ «Крост» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме, ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, стандартів і правил, що є порушенням п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» при виконанні робіт на об'єкті: «Реконструкція будівлі цеху розділення повітря (інв. №1000337) під головний корпус «Бази технологічного обслуговування та технічного ремонту», яка входить до складу будівель і споруд, що розташовані за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Турінська, 42.
В останній день перевірки - 22.06.2018, із зазначеними документами був ознайомлений та отримав їх примірники директор TOB «КРОСТ» ОСОБА_1, про що свідчить його особистий підпис та дата отримання на цих документах.
В акті перевірки ОСОБА_1 зазначив, що пояснення будуть надані пізніше згідно законодавства.
Такі пояснення були надані директором ТОВ «КРОСТ» 06.07.2018 року.
Форми акту, протоколу, припису та постанови затверджені наказом Мінрегіону від 15.05.2012 №240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі Наказ Мінрегіону №240).
В акті перевірки, протоколі та приписі викладено суть вчиненого правопорушення із посиланням на абзаци, пункти, частини, статті, нормативно-правових актів та будівельних норм, вимоги яких порушено. Суть правопорушення та посилання на нормативно-правові акти вимоги яких порушено викладались у передбаченому формами цих документів місцях.
В протоколі та приписі викладено аналогічний склад правопорушення, проте у спосіб, як того вимагають форми цих документів, затверджені наказом №240.
Вимоги до змісту протоколу встановлені п. 12 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. №735) (далі - Порядок №244). Так, у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначаються: дата і місце його складення; посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності; місце вчинення і суть правопорушення; нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено; положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення; прізвища, адреси свідків (у разі наявності); пояснення суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності; інші відомості, що мають значення для вирішення справи.
А тому, твердження позивача, що відповідач під час підготовки до розгляду справи не з'ясовував чи правильно складено протокол та чи було вчинено правопорушення а також обставини, що мають значення для правильного вирішення справи грунтується виключно на припущеннях.
Представником позивача надано суду копії журналів виконання бетонних робіт, арматурних робіт, виконання зварювальних робіт, антикорозійних робіт та «Журнал виконання геодезичних робіт та геодезичного контролю». Зміст «Журналу виконання геодезичних робіт та геодезичного контролю» не відповідає додатку И ДБН В. 3.1-2:2010 «Геодизичні роботи у будівництві».
Сам факт наявності журналу не доводить що позивач, вів виконавчу документацію у відповідності до вимог ДБН В. 3.1-2:2010 «Геодизичні роботи у будівництві».
Твердження позивача що додаток И до ДБН В. 3.1-2:2010 «Геодизичні роботи у будівництві» має довідковий характер не дає йому права визначати та змінювати журнал на власний розсуд.
Так, згідно до датку И до ДБН В. 3.1-2:2010 наведено зміст журналу виконання геодезичних робіт та геодезичного контролю на будівельному майданчику: 1. Перелік та шифри геодезичних робіт, що виконуються 2. Перелік проектної документації з геодезичних розмічувальних робіт 3. Перелік геодезичних інструментів та дати їх повірок. 4. Виконавче знімання основних розмічувальних осей, закріплених знаками на місцевості. 5. Схема планово-висотних прив'язок пунктів та осей будівлі (споруди) до жорстких орієнтирів місцевості 6. Здача пунктів зовнішньої та внутрішньої розмічувальної геодезичної мережі на збереження 7. Виконання геодезичних робіт 8. Зауваження контролюючих осіб до виконання геодезичних робіт 9. Зауваження з порушення будівельних норм, точності монтажу та відхилів від проекту 10. Список осіб, які пройшли інструктаж з техніки безпеки праці при виконанні геодезичних робіт 1.1 Аналіз виконання геодезичних робіт на будівельному майданчику.
У журналі геодезичних робіт та геодезичного контролю на будівельному майданчику наданому позивачем взагалі не відображено жодного пункту з наведених вище, а міститься лише реєстр виконавчих схем, відображення якого не передбачено додатком И до ДБН В. 3.1-2:2010.
Щодо загальних журналів, які не містять відомості про роботи, які зазначені в журналі антикорозійного захисту, що не відповідає додатку В (Вказівки щодо ведення загального журналу робіт) ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва», а також в журналах відсутня таблиця 4 додатку В «Перелік спеціальних журналів робіт», жодних спростувань щодо цього порушення позивачем не надано.
Отже суд зазначає, що позивача правомірно притягнуто до відповідальності за вчинення правопорушення відповідальність за яке встановлена п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а саме: суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Доводи позовної заяви жодним чином не доводять, що у діях позивача відсутні встановлені актом перевірки порушення.
Проте, суд погоджується з твердженням представника позивача про проведення невірного розрахунку штрафної санкції на підставі наступного.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 липня 2018року складає 1841 гривень.
Вказане є арифметичною помилкою та не звільняє позивача від відповідальності за допущені порушення.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, позивачем не спростовано наявності порушень законодавства, встановлених Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради при проведенні перевірки, які стали підставою для винесення припису № 19 від 22.06.2018 р. та для застосування до ТОВ «Крост» штрафу на підставі постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 7 від 06.07.2018 р.
Доводи позивача щодо наявності процедурних порушень при винесенні оскаржуваної постанови про накладення штрафу та припису як підстава для скасування вказаної постанови та припису не приймаються судом до уваги. Відповідачем надано суду докази вручення директору ТОВ «Крост» примірників акту перевірки, припису, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, постанови про накладення штрафу.
Враховуючи викладене, позовні вимоги ТОВ «Крост» є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.
Згідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України в разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень.
Керуючись, ст.ст. 139, 205, 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Крост» до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, визнання протиправним та скасування припису - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.4 ст. 243 КАС України судове рішення складено у повному обсязі 05.04.2019р.

Суддя О.В. Врона