Справа № 520/3819/19
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2019-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

06 травня 2019 р. Справа № 520/3819/19
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Бадюкова Ю.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові заяву Приватного акціонерного товариства "Куп'янський машинобудівний завод" про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду №10-462 від 25.04.2019 р. у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Куп'янський машинобудівний завод" до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про визнання протиправним та скасування припису, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Приватне акціонерне товариство "Куп'янський машинобудівний завод", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати пункти 27-68, 77, 78, 80-83 припису від 18.07.2018 року №116 про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної безпеки.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 18.04.2019 р. зазначена позовна заява була залишена без руху через пропуску строку звернення до адміністративного суду та зобов'язано позивача додати до позову заяву про поновлення строку, в якій вказати інші підстави для поновлення строку разом з відповідними доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку.

На виконання ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 18.04.2019 року про залишення позовної заяви без руху позивачем було подано заяву №10-462 від 25.04.2019 р.

Свою заяву позивач мотивує практикою ЄСПЛ та тим, що позивач перебуває у тяжкому фінансовому стані, посада юриста є вакантною, за новим КАСУ представництво інтересів в судах може представляти лише адвокат.

Розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства "Куп'янський машинобудівний завод" про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду №10-462 від 25.04.2019 р. по суті суд дійшов до висновку, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Повертаючи позовну заяву суд виходить з того, що відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 122 КАСУ позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тут йдеться не про те, коли особа з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася або повинна була дізнатися про ці рішення, дії чи бездіяльність.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п'ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов'язані з непереборними та об'єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову, апеляційної, касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об'єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб'єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

Суд відзначає, що відсутність юриста на підприємстві не може свідчити про об'єктивну неможливість своєчасно подати позов до суду. Крім того, КАСУ в редакції, яка діє з 15.12.2017 року, не вимагає подання позову виключно адвокатом, це не є перешкодою у поданні позову, а відтак суд не приймає до уваги й наявність фінансових труднощів з цього питання.

Таким чином, позивачем в заяві не наведено жодної об'єктивної непереборної причини, труднощів, які не залежали від волі позивача, що унеможливили своєчасне звернення до суду, а обставини, вказані позивачем в позовній заяві та заяві №10-462 від 25.04.2019 р. про поновлення строку, на думку суду не є непереборними та поважними.

Враховуючи те, що дотримання процесуальних строків є обов'язком сторін, то оцінюючи обставини, на які позивач посилається у позовній заяві та заяві , суд приходить до висновку про відсутність підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Згідно ч. 2 ст. 123 КАСУ якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 248, 294Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Куп'янський машинобудівний завод" до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про визнання протиправним та скасування припису та додані до неї матеріали - повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали складений 06.05.2019 р.

Суддя Бадюков Ю.В.