Справа № 405/2226/19
Суддя: Шевченко І. М.
Дата ухвалення: 2019-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 405/2226/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.04.2019 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі :

головуючої судді: Шевченко І.М.

при секретарі: Фришко А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до начальника управління Державного архітектурно - будівельного контролю Міської ради м. Кропивницького Ксеніч ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до начальника управління Державного архітектурно - будівельного контролю Міської ради м. Кропивницького Ксеніч ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог вказав, що 20 березня 2019 року одержав Постанову №10 по справі про адміністративне правопорушення від 14.03.2019 року, винесену відповідачем - Начальником управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького ОСОБА_3, якою його визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6 800,00 (шість тисяч вісімсот) гривень.

В оскаржуваній постанові зазначено про те, що відповідач, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: Акт №1/1 від 16.01.2019, протокол №2 від 16.01.2019, припис №2 від 16.01.2019 встановив порушення: невиконання вимог припису від 04.11.2018 р. №168/1, а саме: не виконано вимогу - ввести обєкт «Реконструкція нежитлової будівлі (кафе) з влаштуванням літнього майданчика - кафе» в термін до 05.12.2018 року, що є порушенням пп. а) п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 3 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року.

Виходячи з викладеного в позовній заяві, вважає, що оскаржувана постанова винесена начальником управління Державного архітектурно - будівельного контролю Міської ради м. Кропивницького Ксеніч ОСОБА_2 внаслідок порушення норм чинного законодавства України, є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідач в письмовому відзиві на позовну заяву, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, посилався на те, що відповідно до направлення від 15.01.2019 року було проведено перевірку виконання вимог припису від 05.11.2018 року № 168/1.

За результатами перевірки встановлено, що позивач вимоги вищевказаного припису не виконав, що стало підставою складання протоколу про адміністративне правопорушення від 16.01.2019 року № 2.

На підставі поданих документів і матеріалів та заслухавши головного спеціаліста відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур ОСОБА_4, винесено постанову від 14.03.2019 року № 10, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 грн.

Крім того, у відзиві зазначено, що позивач не спростовує факт наявності порушення вимог містобудівного законодавства, що підтверджується зокрема сплатою штрафу за експлуатацію не введеного в експлуатацію обєкта.

Відповідач вважає, що доводи викладені позивачем в позовній заяві не підтверджені належними доказами, заходи державного архітектурно-будівельного контролю є законними та обґрунтованими, вчинені посадовими особами в межах наданих повноважень та мають під собою конкретні об'єктивні факти, на підставі яких було проведено перевірки.

Тобто, постанову від 14.03.2019 року № 10 винесено начальником управління Державного архітектурно-будівельного контролю в межах наданих повноважень з дотримання вимог Порядку № 244 та Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

З огляду на викладене, просить суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Позивач у судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений, причин неявки суду не сповістив.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час та місце судового розгляду справи повідомлявся, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Дослідивши матеріали справи, суд на підставі ст. 8 КАС України, згідно якої, усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст. 9 КАС України, відповідно до вимог якої, розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними доказів, вважає, що в позові слід відмовити на підставі наступних фактичних даних.

Судом встановлено, що 14.03.2019 року Начальником управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького ОСОБА_3 було винесено Постанову № 10 по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача - ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6 800,00 (шість тисяч вісімсот) гривень.

В оскаржуваній постанові зазначено про те, що відповідач, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: Акт №1/1 від 16.01.2019, протокол №2 від 16.01.2019, припис №2 від 16.01.2019 встановив порушення: невиконання вимог припису від 04.11.2018 р. №168/1, а саме: не виконано вимогу - ввести обєкт «Реконструкція нежитлової будівлі (кафе) з влаштуванням літнього майданчика - кафе» в термін до 05.12.2018 року, що є порушенням пп. а) п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 3 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року.

Як зазначено в оскаржуваній постанові підставою її прийняття є: Акт №1/1 від 16.01.2019, протокол №2 від 16.01.2019, припис №2 від 16.01.2019.

При цьому, Акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №1/1 складений за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) розпочатого 02.01.2011 року і завершеного 16.01.2018 року (розділ II акту1).

Відтак, протокол №2 про адміністративне правопорушення від 16.01.2019 року складений з порушенням ст. 254 КУпАП - через рік після завершення заходу державного нагляду (контролю).

В Протоколі №2 про адміністративне правопорушення від 16.01.2019 року зазначено про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 24 січня 2019 року.

23 січня 2018 року позивач звернувся до відповідача із клопотанням про відкладення розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності до завершення здійснення Державною - архітектурно - будівельною інспекцією України заходів державного архітектурно - будівельного нагляду, - до 23 лютого 2019 року.

Справу про адміністративне правопорушення було розглянуто та оскаржувану Постанову винесено відповідачем 14 березня 2019 року, про дану дату розгляду справи про адміністративне правопорушення позивача повідомлено не було.

Припис №168/1 від 05.11.2018 року оскаржено позивачем в судовому порядку до Кіровоградського окружного адміністративного суду, позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі № 340/326/19.

Крім того, позивач звернувся до Державної архітектурно - будівельної інспекції України зі зверненням щодо вжиття заходів Державного архітектурно - будівельного нагляду щодо перевірки відповідності дій посадових осіб Управління державного архітектурно - будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького вимогам законодавства України.

Листом від 01.03.2019 року №1011-1.30/4/12 Управлінням державної архітектурно - будівельної інспекції у Кіровоградській області повідомлено позивача про те, що даним управлінням за дорученням Державної архітектурно - будівельної інспекції України проводиться перевірка за зверненням позивача.

Таким чином, правомірність Припису №168/1 від 05.11.2018 року є предметом розгляду Кіровоградського окружного адміністративного суду та Державної архітектурно - будівельної інспекції України.

Раніше, протоколом №156/1 про адміністративне правопорушення від 05.11.2018 року було встановлено порушення, яке полягало у невиконанні припису від 24.09.2018 року №144, - не виконано вимогу ввести обєкт «Реконструкція нежитлової будівлі (кафе) з влаштуванням літнього майданчика - кафе» в експлуатацію шляхом подачі декларації про готовність в термін до 24 жовтня 2018 року.

Постановою №3 про закриття справи про адміністративне правопорушення від 08.11.2018 року закрито справу про адміністративне правопорушення за протоколом №156/1 від 05.11.2018 року у звязку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Постанова мотивована тим, що гр. ОСОБА_1 надано документи, що підтверджують вжиття заходів для усунення порушень вимог містобудівного законодавства, а саме: копія відповіді управління містобудування та архітектури Міської ради міста Кропивницького від 03.10.2018 року №Д- 10478 про відмову в укладенні договору пайової участі та копія заяви щодо надання розяснень стосовно зауважень до зведеного кошторисного розрахунку від 07.11.2018 року №6562.

У звязку із протиправним ухиленням від укладення договору про пайову участь, позивач звернувся в суд із позовом про визнання договору укладеним, про що відповідачеві також було відомо, оскільки про це зазначалося і копія позовної заяви додавалася до позову у справі №340/326/19.

Таким чином, відповідачеві достеменно відомо, що обєкт будівництва не введений в експлуатацію не з вини позивача, а внаслідок того, що між позивачем та Виконавчим комітетом Міської ради міста Кропивницького не було укладено договору про пайову участь, що є умовою введення обєкту в експлуатацію.

Відтак, оскаржувану постанову було прийнято відповідачем та притягнуто позивача до адміністративної відповідальності за відсутності в діях позивача складу, адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 (далі за текстом - Закон №3038-VI).

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону №3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Згідно з Положенням про управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького, затвердженим рішенням Кіровоградської міської ради від 20.12.2016 №730, управління Державного архітектурно - будівельного контролю міської ради м. Кропивницького здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства України у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації щодо об'єктів, розташованих у межах міста Кропивницького та смт. Нового.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно п.2 Порядку №553 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об'єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.

Відповідно до п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з п.п.17, 19 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

З аналізу даних правових норм слідує, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється шляхом проведення, серед іншого, позапланових перевірок, за результатами якого складається акт. У разі виявлення порушень вимог містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V) дія цього Закону поширюється на відносини, пов'язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Згідно ч.4 ст.2 Закон №877-V заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що дія Закону №877-V поширюється на відносини державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду).

Частиною 5 статті 2 Закону №877-V встановлено, що Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Таким чином, з наведених норм вбачається, що органи державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), у відповідності до ч. 5 ст. 2 Закону №877-V, зобов'язані забезпечити дотримання вимог, в тому числі, частин першої - четвертої та шостої статті 7 цього Закону.

При цьому, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.

Таким чином, враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що управлінням Державного архітектурно - будівельного контролю міської ради м. Кропивницького не дотримано встановлених вище вимог до порядку проведення перевірки та видання приписів і винесення постанови про адміністративне правопорушення.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 20 листопада у справі №П/811/869/16.

З огляду на викладене, встановлені судом обставини свідчать про протиправність оскаржуваних приписів управління Державного архітектурно - будівельного контролю міської ради м. Кропивницького про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 24.09.2018 №144, від 05.11.2018 №168/1, від 16.01.2019 №2, та задоволення позовних вимог в цій частині.

Відповідно до п.3 ч.7 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч.3 ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник будівництва після скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, або декларації про готовність об'єкта до експлуатації може повторно надіслати повідомлення або подати декларацію згідно з вимогами, встановленими законодавством.

Тобто законодавством, надано право замовникові будівництва, після усунення порушень, повторно одержати право на виконання будівельних робіт.

Таким чином, наведене свідчить про відсутність підстав для прийняття оскаржуваної постанови.

На підставі ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем по справі, як суб'єктом владних повноважень, не виконано покладеного на нього обов'язку щодо доказування правомірності прийняття оскаржуваної постанови.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржувана постанова є необґрунтованою, винесеною не у відповідності до вимог чинного законодавства, у зв'язку із чим суд дійшов висновку про її скасування.

Керуючись ст.ст.77-79, 90, 132, 139, 243-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до начальника управління Державного архітектурно - будівельного контролю Міської ради м. Кропивницького Ксеніч ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задовольнити частково.

Скасувати Постанову №10 по справі про адміністративне правопорушення від 14.03.2019 року, винесену Начальником управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького ОСОБА_3, про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу в сумі 6 800, 00 грн. (шість тисяч вісімсот гривень).

В іншій частині вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Ленінського районного

суду м. Кіровограда І. М. Шевченко