Справа № 520/686/19
Суддя: Донець Л.О.
Дата ухвалення: 2019-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2019 р.Справа № 520/686/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Донець Л.О.,

Суддів: Гуцала М.І. , Бенедик А.П. ,

за участю секретаря судового засідання Лисенко К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Заступника прокурора Харківської області на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13.03.2019 року (головуючий суддя І інстанції: Зоркіна Ю.В., повний текст складено 18.03.19 року) по справі №520/686/19

за позовом Заступника керівника Харківської місцевої прокуратури №3, в інтересах держави в особі Харківської міської ради

до Державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Харківської області Рєзанової Ірини Юріївни треті особи ОСОБА_2, Товариство з обмеженою відповідальністю «Актуаль», Департамент містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради

про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

24.01.2019 року Заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 (далі по тексту - прокурор), в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся до суду з позовом до Державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Харківської області Рєзанової Ірини Юріївни (далі по тексту - відповідач) треті особи ОСОБА_2, Товариство з обмеженою відповідальністю «Актуаль», Департамент містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради, в якому просить, з урахуванням уточнених позовних вимог скасувати рішення № 35383230 державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Рєзанової І.Ю. від 26.05.2017 року про державну реєстрацію прав та їх обтяжень під реєстраційним номером 101 права власності ОСОБА_2 (іпн. НОМЕР_1) на нежитлове приміщення гараж НОМЕР_2 загальною площею 31,6 м2, розташоване за адресою: АДРЕСА_1

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 13.03.2019 року закрито провадження в адміністративній справі.

Роз'яснено прокурору, що спір має бути вирішений в порядку, передбаченому ст. 19 ЦПК України.

Прокурор, не погодившись з судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13.03.2019 року у справі №520/686/19 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції - Харківського окружного адміністративного суду.

Обгрунтовуючи вимоги апеляційної скарги зазначає, що рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням ст. ст. 2, 4, 5, 19 КАС України. Посилається на порушення відповідачем норм Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а також п. 42 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 року №1127. Вказує, що предметом доказування у даній справі є обставини, що підтверджують законність чи незаконність прийнятого відповідачем рішення, як суб'єкта владних повноважень та повинно прийматися в порядку, на підставі та у спосіб, визначені законом. Вимога щодо реєстрації дій, у даній справі, не є похідною вимогою від цивільного судочинства, оскільки оскаржується саме реєстраційна дія, а не підстава її проведення.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Приймаючи рішення про закриття провадження по справі, суд першої інстанції виходив з того, що вказаний спір не є публічно-правовим спором в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України та має вирішуватися в порядку цивільного судочинства.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень. (ч. 1 ст. 2 КАС України).

У розумінні п. 2 ч. 2 ст. 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження. Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб'єкт владних повноважень» позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 7 КАС України). Термін «публічно-правовий спір» охоплює, зокрема, спори, у яких хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій) (пункт 2 частини першої статті 7 КАС України).

З аналізу наведених процесуальних норм убачається, що до адміністративної юрисдикції відноситься справа, яка виникає зі спору в публічно-правових відносинах, що стосується цих відносин, коли один з його учасників - суб'єкт владних повноважень, здійснює владні управлінські функції, в цьому процесі або за його результатами владно впливає на фізичну чи юридичну особу та порушує їх права, свободи чи інтереси в межах публічно-правових відносин.

Тобто до юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб'єктами стосовно їх прав та обов'язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб'єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого суб'єкта, а останній відповідно зобов'язаний виконувати вимоги та приписи такого суб'єкта владних повноважень.

Публічно-правовим, вважається, зокрема, спір, у якому сторони правовідносин виступають одна щодо іншої не як рівноправні і в якому одна зі сторін виконує публічно-владні управлінські функції та може вказувати або забороняти іншому учаснику правовідносин певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.

Необхідною ознакою суб'єкта владних повноважень є здійснення ним публічно-владних управлінських функцій. Ці функції суб'єкт повинен виконувати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.

Спір у даній справі щодо вимоги прокурора про скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності на нежитлове приміщення гараж не є спором між учасниками публічно-правових відносин, оскільки відповідач, приймаючи оскаржуване рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно (право власності на нежитлове приміщення гараж НОМЕР_2 загальною площею 31,6 м2, розташоване за адресою: вул. Олімпійська, 10 у м.Харкові), не мав публічно-правових відносин саме з прокурором. Прийняте відповідачем оскаржуване рішення про державну реєстрацію стосувалось реєстрації прав іншої особи, а не позивача.

Натомість визначальні ознаки приватноправових відносин - це юридична рівність та майнова самостійність їх учасників, наявність майнового чи немайнового особистого інтересу суб'єкта. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням приватного права (як правило, майнового) певного суб'єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права призвели владні управлінські дії суб'єкта владних повноважень.

Вказана правова позиція узгоджується з постановою Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 року у справі № 587/2110/16-ц та постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 року у справі № 914/2006/17.

Предметом оскарження у вказаній справі є рішення державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Рєзанової І.Ю. від 26.05.2017 року №35383230 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень під реєстраційним номером 101 права власності ОСОБА_2 на нежитлове приміщення гараж НОМЕР_2 загальною площею 31,6 м2, розташоване за адресою: АДРЕСА_1

Колегія суддів, вважає, що скасування державної реєстрації права, належного одній особі, за заявою іншої особи в порядку адміністративного судочинства не дозволяє остаточно вирішити спір між цими особами. Тож не виконується основне завдання судочинства. У таких спорах питання правомірності укладення цивільно-правових договорів, на підставі яких відбулись реєстраційні дії, обов'язково постають перед судом, який буде вирішувати спір, незалежно від того, чи заявив позивач вимогу щодо оскарження таких договорів.

Отже, в зазначеній категорії справ вирішуються спори про цивільне право між особами, які вимагають скасування державної реєстрації, й особами, за якими зареєстровано право чи обтяження. А тому мають розглядатися судами господарської або цивільної юрисдикції залежно від суб'єктного складу сторін спору.

Частиною першою статті 19 ЦПК України установлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Вказана позиція узгоджується з правовою позицією постановою Великої Палати Верховного суду від 04.09.2018 року у справі № 823/2042/16.

Ураховуючи суть спірних правовідносин та суб'єктний склад сторін у справі, колегія суду приходить до висновку, що зазначена категорія спору щодо вимог про скасування державної реєстрації права власності на нежитлове приміщення належить розглядати в порядку цивільного, а не адміністративного судочинства, тому наведені в апеляційній скарзі доводи є помилковими.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Заступника прокурора Харківської області залишити без задоволення.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13.03.2019 року по справі №520/686/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)Л.О. Донець
Судді(підпис) (підпис) М.І. Гуцал А.П. Бенедик
Повний текст постанови складено 07.05.2019 року