Справа № 520/1466/19
Суддя: Бершов Г.Є.
Дата ухвалення: 2019-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Сліденко А.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2019 р. Справа № 520/1466/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Бершова Г.Є.,

Суддів: Катунова В.В. , Ральченка І.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою заступника прокурора Харківської області на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 05.03.2019, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022 по справі № 520/1466/19

за позовом Харківської місцевої прокуратури № 1 в інтересах держави в особі Харківської міської ради

до Державного реєстратора Печенізької районної державної адміністрації Харківської області Гаспарян Гамлета Аветіковича третя особа ОСОБА_2

про скасування рішення № 33555533 від 25.01.2017 року про державну реєстрацію змін на об'єкт з реєстраційним номером 01,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Державного реєстратора Печенізької районної державної адміністрації Харківської області Гаспарян Гамлета Аветіковича, третя особа ОСОБА_2, в якому просить суд скасувати рішення №3355533 державного реєстратора Печенізької районної державної адміністрації Харківської області Гаспаряна Гамлета Аветіковича від 25.01.2017 року про державну реєстрацію змін на об'єкт з реєстраційним номером 01.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.03.2019 року провадження в адміністративній справі було закрито.

Прокурор не погодився із такою ухвалою суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, дослідивши матеріали справи, ухвалу суду першої інстанції, приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що прокурор оскаржує реєстраційну дію (рішення) державного реєстратора, унаслідок вчинення якої було змінено площу об'єкта нерухомого майна (житловий будинок літ. "А-3" з надвірними будівлями по вул. Мінській, 103 у м. Харкові).

Незаконність управлінського рішення державного реєстратора прокурор вбачає у відсутності правовстановлюючих документів та дозвільних документів на будівництво.

У підсумку прокурор кваліфікує житло, на яке особою було набуто право власності як самочинне будівництво, і заявляє вимогу, спрямовану на припинення подальшого існування цивільного права - права власності особи на об'єкт нерухомості.

Суд першої інстанції, закриваючи провадження у справі, виходив з того, що заявлена прокурором вимога не підлягає розгляду та вирішенню у порядку адміністративного судочинства.

Колегія суддів погоджується з ухвалою суду першої інстанції з огляду на таке.

Вирішуючи питання про наявність підстав для вирішення ініційованого прокурором спору у порядку адміністративного судочинства, суд виходить із дійсної правової природи спірних суспільних відносин, які хоча і відбуваються за участю владного суб'єкта - державного реєстратора речових прав на нерухоме майно (котрий діє у порядку Закону України "Про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень"), проте стосуються виключно набуття особою цивільного права (права власності на об'єкт нерухомості), тобто виникають поза межами публічно-правових відносин.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 04.09.2018 року по справі №823/2042/16 (провадження №11-377апп-18) після зміни правової позиції було викладено остаточний (у хронологічному вимірі на дату вирішення цього спору) правовий висновок з приводу визначення юрисдикції суду у спорі за участю державного реєстратора.

Так, згідно з п. 33 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 року по справі №823/2042/16 (провадження №11-377апп-18) визнання протиправним і скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права оренди на земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за третьою особою є захистом прав позивача на земельну ділянку від їх порушення іншою особою, за якою зареєстровано аналогічне право щодо того ж самого нерухомого майна.

У п. 36 цієї постанови зазначено, що "з урахуванням наведеного Велика Палата Верховного Суду вважає, що спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права оренди земельної ділянки має розглядатися як спір, що пов'язаний з порушенням цивільних прав позивача на земельну ділянку іншою особою, за якою зареєстровано аналогічне право щодо тієї ж земельної ділянки. Належним відповідачем у такій справі є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено аналогічний запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Участь державного реєстратора в якості співвідповідача (якщо позивач вважає його винним у порушені прав) у спорі не змінює його цивільно-правового характеру".

Відповідно до п. 50 зазначеної постанови скасування державної реєстрації права, належного одній особі, за заявою іншої особи в порядку адміністративного судочинства не дозволяє остаточно вирішити спір між цими особами. Тож не виконується основне завдання судочинства. У таких спорах питання правомірності укладення цивільно-правових договорів, на підставі яких відбулись реєстраційні дії, обов'язково постають перед судом, який буде вирішувати спір, незалежно від того, чи заявив позивач вимогу щодо оскарження таких договорів.

Згідно з п. 51 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 р. по справі №823/2042/16 (провадження №11-377апп-18) "в зазначеній категорії справ вирішуються спори про цивільне право між особами, які вимагають скасування державної реєстрації, й особами, за якими зареєстровано право чи обтяження. А тому мають розглядатися судами господарської або цивільної юрисдикції залежно від суб'єктного складу сторін спору".

На підставі викладеного, колегія суддів зазначає, що в даному випадку прокурор формально оскаржує управлінське рішення владного суб'єкта, проте прагне до припинення подальшого існування набутого приватною особою цивільного права на житло.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що даний спір не пов'язаний із захистом прав, свобод чи інтересів органу місцевого самоврядування у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку владного суб'єкта - державного реєстратора речових права на нерухоме майно, у зв'язку з чим не підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши ухвалу суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми процесуального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 312, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу заступника прокурора Харківської області - залишити без задоволення.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 05.03.2019 по справі № 520/1466/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Г.Є. Бершов
Судді В.В. Катунов І.М. Ральченко