Справа № 826/9405/18
Суддя: Аліменко Володимир Олександрович
Дата ухвалення: 2019-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/9405/18 Суддя (судді) першої інстанції: Шейко Т.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Аліменка В.О.,

суддів Безименної Н.В., Кучми А.Ю.,

за участю секретаря Лебедєвої Ю.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 листопада 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафта Кепітал Груп" до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною постанови,

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Нафта Кепітал Груп» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, в якому просило визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області від 10 квітня 2018 року №12/1020/2341 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 листопада 2018 року позовні вимоги задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій останній просить суд вказане судове рішення скасувати та винести нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. На думку апелянта, оскаржувана постанова винесена судом першої інстанції з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, зміст апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, на підставі наказу №16-П віл 12 березня 2018 року, направлення для проведення позапланового заходу №111-Н від 12 березня 2018 року, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті будівництва: «Реконструкція АЗС за адресою: АДРЕСА_1».

За результатами проведення позапланової перевірки, посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області складено Акт №111-А від 26 березня 2018 року.

На підставі вищезазначеного Акту №111-А від 26 березня 2018 року, складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності 26 березня 2018 року стосовно виконання ТОВ «Нафта Кепітал Груп» будівельних робіт на об'єкті з класом наслідків (відповідальності) СС3 (значні наслідки) без дозволу на виконання будівельних робіт на об'єктах, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів значними (СС3) наслідками та видано Припис №111-Пр від 26 березня 2018 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт з вимогою негайно зупинити виконання будівельних робіт та не розпочинати до усунення усіх виявлених порушень, усунути виявлене порушення в строк до 28 травня 2018 року шляхом оформлення відповідної дозвільної документації згідно чинного законодавства або приведення об'єкта будівництва у попередній стан.

Уповноважена особа позивача від підпису акту, протоколу та припису відмовилась, про що зроблені відмітки в зазначених документах.

Зазначені документи направленні на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням.

В подальшому, Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Холодним М.М. 10 квітня 2018 року розглянуті матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесено Постанову №12/1020-2341 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно з якою на ТОВ «Нафта Кепітал Груп» накладено штраф у розмірі 1585000,00 грн.

Зазначена Постанова №12/1020-2341 від 10 квітня 2018 року направлена на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням, однак було не вручено та повернуто відправнику.

В той же час, позивач вказував, що дізнався 15 червня 2018 року про існування виконавчого провадження №56583651, за яким стягувачем є Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

З отриманої інформації, зазначене виконавче провадження відкрито на підставі постанови Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області від 10 квітня 2018 року №12/1020-2341.

Вважаючи таке рішення відповідача протиправним позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не взято до уваги той факт, що об'єкт за адресою: АДРЕСА_1, який перевірявся, не належить позивачу - ТОВ «Нафта Кепітал Груп», а тому позивач не є суб'єктом містобудівної діяльності, до якого можливо застосувати відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 (далі - Закон № 3038-VI), «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V від 05.04.2007 (далі - Закон № 877-V), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 (далі - Порядок № 553).

В преамбулі Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» вказано, цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом;

Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Відповідно до частини першої ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» дія цього Закону поширюється на відносини, пов'язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

У відповідно до частини четвертої ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Відповідно до частини п'ятої ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

В преамбулі Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вказано, цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини першої ст. 3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України «Про Генеральну схему планування території України», «Про основи містобудування», «Про архітектурну діяльність», «Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду», «Про землеустрій», іншими нормативно-правовими актами.

В даному випадку, як видно з положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вказані законодавчі акти не протирічать один одному, а тільки доповнюють та конкретизують діяльність певних суб'єктів на яких вони розповсюджуються, в даному випадку ДАБІ України при проведенні архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до частини другої ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Згідно зі змісту вказаної норми Закону, позивач є суб'єктом містобудування - генпідрядною організацією на об'єкті будівництва, а тому його діяльність регулюється спеціальним актом Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до частини ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва шляхом проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

На виконання положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», постановою Кабінетом Міністрів України № 553 від 23.05.2011 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яким визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб'єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об'єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до пп. 16, 17, 21 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

Як вже зазначалося вище, за результатами проведеної перевірки дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності на об'єкті «Реконструкція АЗС за адресою: АДРЕСА_1» посадовою особою Департаменту складено акт від 26 березня 2018 року, де встановлено факт виконання ТОВ «Нафта Кепітал Груп» будівельних робіт на об'єкті з класом наслідків (відповідальності) СС3 (значні наслідки) без дозволу на виконання будівельних робіт на об'єктах, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з значними (СС3) наслідками.

Уповноважена особа позивача відмовилась від підписання акту.

Однак, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, окрім права, зокрема, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки, передбаченого п. 13 Порядку №553, згідно його п. 14 зобов'язаний, у тому числі, надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому, згідно абзацу першого підп. 8 п. 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а відповідно до абзацу другого п. 12 Порядку №553, зобов'язані у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Відповідно до наявних в матеріалах справи документів, проти яких відповідач не заперечує, а саме договору купівлі-продажу від 16 лютого 2018 року, серія та номер бланку: ННА 681682, зареєстрований в реєстрі за №257, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень від 16 лютого 2018 року, індексний номер витягу: 114333292, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: 101, в якому об'єктами нерухомості є АЗС з підземними резервуарами для ПСМ потужністю 250 автомобілів на добу: літ. А-1- Операторська, загальною площею - 9,8 кв.м., Б-1 Насосна загальною площею 5,6 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1, вбачається, що вищевказаний об'єкт перейшов у власність фізичній особі ОСОБА_6.

Представник позивача у судовому засіданні наголошував, що про зазначену обставину під час перевірки було повідомлено уповноважену особу органу державного архітектурно-будівельного контролю. Оскільки дані щодо переходу права власності на об'єкт будівництва є належним чином відображені у Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, для позивача було очевидним усунення будь-яких непорозумінь з приводу притягнення останнього до відповідальності за порушення на об'єкті за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до абзацу 3 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із значними наслідками (СС3), - у розмірі дев'ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно абзацу четвертого п. 4 частини другої ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за правопорушення, у вигляді експлуатації або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи в акті готовності об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із значними наслідками (СС3), - у розмірі дев'ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У відповідності до п. 6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (надалі - Порядок №244), штраф за правопорушення може бути накладено на суб'єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

Днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб'єкта містобудування.

При цьому, за підпунктами 1-3 п. 8 Порядку №244 провадження у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не може бути розпочате, а розпочате провадження підлягає закриттю в разі: відсутності події і складу правопорушення у сфері містобудівної діяльності; втрати чинності відповідним положенням Закону, яке передбачає відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; закінчення на момент розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності строків, передбачених Законом.

Також, згідно п. 11 ст. 2 Закону №208-94/ВР (в редакції, на час винесення оскаржуваного рішення) штраф може бути накладено на суб'єктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніш як через три роки з дня його вчинення.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що відповідачем не взято до уваги той факт, що об'єкт за адресою: АДРЕСА_1, який перевірявся, не належить позивачу - Товариству з обмеженою відповідальністю «Нафта Кепітал Груп», а тому позивач не є суб'єктом містобудівної, до якого можливо застосувати відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Підсумовуючи викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що доводи викладені в апеляційній скарзі не знайшли свого підтвердження, оскаржуване рішення прийнято відповідно до норм матеріального та процесуального права, враховано всі обставини справи, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції немає.

Відповідно до ст. 316 КАС України - суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області - залишити без задоволення, рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 листопада 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття. Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді Н.В. Безименна

А.Ю. Кучма