Справа № 520/2412/19
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2019-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2019 р. № 520/2412/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Єгупенка В.В.,

розглянувши у приміщенні суду в м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Харківське карєроуправління» (смт Безлюдівка Харківської області, вул. Нагірна, 60) до Державної служби геології та надр України (м. Київ, вул. Антона Цедіка, 16) про скасування наказів, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство «Харківське карєроуправління» звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної служби геології та надр України, в якому позивач просив скасувати наказ Державної служби геології та надр України № 443 від 26.11.2018 «Про поновлення, зупинення дії, анулювання спеціальних дозволів на користування надрами, встановлення термінів на усунення порушень та внесення змін до наказів» в частині пункту 6, який міститься вд № 2 «Перелік спеціальних дозволів на користування надрами, дію яких зупинено» до наказу Держгеонадр України від 26.11.2018 № 443. Скасувати наказ Державної служби геології та надр України № 443 від 26.11.2018 «Про поновлення, зупинення дії, анулювання спеціальних дозволів на користування надрами, встановлення термінів на усунення порушень та внесення змін до наказів» в частині пункту 21, який міститься в додатку № 2 «Перелік спеціальних дозволів на користування надрами, дію яких зупинено» до наказу Держгеонадр України від 26.11.2018 № 443.

Відповідно до положень ст.ст.171, 262, 257 КАС України розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи адміністративного позову, суд дійшов наступного.

Судовим розглядом встановлено, що ПАТ «Харківське карєроуправління» надано спеціальний дозвіл на користування надрами № 4214 від 22.02.2007 з метою видобування пісків (а.с.45). Як додаток до спеціального дозволу було укладено угоду про умови користування надрами та складено програму робіт (а.с.46-48).

Крім того, позивачу надано спеціальний дозвіл на користування надрами № 6164 від 23.12.2016 з метою видобування пісків (а.с.67). Як додаток до спеціального дозволу укладено угоду про умови користування надрами та складено програму робіт (а.с.68-71).

На підставі повідомлення № 1408/18-288 від 14.08.2018, направлення № 844-14/06 від 07.09.2018 Державною службою геології та надр України у строк з 10 по 21 вересня 2018 року було проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері надрокористування ОСОБА_1 «Харківське карєроуправління» , якому надано спеціальні дозволи на користування надрами № 4214 від 22.02.2007, № 6164 від 23.12.2016 (а.с.36-37).

За результатами проведеної перевірки відповідачем було складено акт № 06-02/20/2018-62/п (189) від 21.09.2018 щодо спеціального дозволу на користування надрами № 4214 від 22.02.2007 (а.с.38-44).

Вказаним актом перевірки були виявлені порушення позивачем вимог діючого законодавства України у сфері надрокористування, а саме: кількість запасів затверджених протоколом ДКЗ України від 25.02.2016 № 3534 не відповідає кількості запасів, наданих у користування за спеціальним дозволом на користування надрами № 4214 від 22.02.2007р.; не внесені зміни до п.2 особливих умов спеціального дозволу на підставі п.3.7. Протоколу ДКЗ від 25.02.2016 №3534; робочий проект «Разработка карьера Безлюдовского месторождения строительных песков Нагорьевского участка», (ЧП «Ингеоэкострой», г. Харьков 2012) не погоджений з Центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр; робочий проект «Разработка карьера Безлюдовского месторождения строительных песков Нагорьевского участка» (ЧП «Ингеокострой», г. Харьков,2012), не відповідає фактичним показникам гірничо-геологічних умов, у звязку з повною кількісною та якісною переоцінкою запасів пісків Безлюдівського родовища (Нагорївська та Південно-Східна ділянки) відповідно до протоколу ДКЗ України від 25.02.2016 № 3534; не переоформлений акт про надання гірничого відводу від 05.05.2008 № 1 у звязку зі зміною назви юридичної особи та із зміною меж та контурів запасів, відповідно до Протоколу ДКЗ України від 25.02.2016 № 3534; не виконуються рекомендації пункту 3.9. Протоколу ДКЗ України від 25.02.2016 № 3534, а саме: під час розробки родовища не проводиться моніторинг стану навколишнього природного середовища; не подається щорічна звітність до Держгеонадр про стан виконання ОСОБА_2 робіт за формою згідно з законодавством України; показники плану розвитку гірничих робіт за 2017 р. не дотриманні в частині обєму видобутку будівельник пісків, а саме, передбачалося видобути 400 тис м.куб. корисної копалини. Фактично видобуто 409,31 тис. м. куб.; відсутній акт списання запасів корисних копалин з обліку гірничодобувного підприємства за 2017 р.; не виконується п.6 ОСОБА_2 робіт та п.5.3 угоди про користування надрами № 4214 від 14.12.2011, а саме: продовження видобування більш 400 м. куб. на рік. Фактично видобуток за 2017 р. склав 409,31 тис. м. куб.; відсутній акт про передачу розвіданого родовища для промислового освоєння, відповідно до запасів затверджених протоколом ДКЗ України від 25.02.2016р. № 3534.

24.09.2018 відповідачем було складено припис №929-14/06 від 24.09.2018р., яким Приватне акціонерне товариство «Харківське карєроуправління» зобовязано усунути вищезазначені порушення вимог законодавства у сфері надрокористування у строк до 26.10.2018р., про що повідомити Держгеонадра України (а.с.51-52).

21.09.2018 за результатами проведеної перевірки Державною службою геології та надр України було складено акт № 06-02/20/2018-63/п (190) щодо спеціального дозволу на користування надрами № 6164 від 23.12.2016 (а.с.61-66), в якому виявлені наступні порушення позивачем вимог діючого законодавства України у сфері надрокористування: робочий проект розробки та рекультивації Південної ділянки Безлюдівського родовища пісків не погоджений з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр; не виконано п.3 ОСОБА_2 робіт з видобування піску Південної ділянки Безлюдівського родовища та п.5.3. Угоди про умови користування надрами в частині підготовки матеріалів для отримання гірничого відводу та отримання його у строк проведення ІІІ-ІV квартали 2017 р.; не виконано п.4 ОСОБА_2 робіт з видобування піску Південної ділянки Безлюдівського родовища та п.5.3. Угоди про умови користування надрами в частині підготовки матеріалів для отримання земельного відводу та отримання земельного відводу у строк проведення І-ІІ квартали 2018 р.; порушення п.5.3 Угоди про умови користування надрами частині охорони надр. В межах Південної ділянки Безлюдівського родовища здійснюється видобуток піску не встановленими особами; відсутній Акт про передачу розвіданої Південної ділянки Безлюдівського родовища для промислового освоєння (протокол ДКЗ від 06.04.2016 № 3552); не виконується п.п.7.1. п.7 Угоди про умови користування надрами №6164 від 23.12.2016 в частині щорічного інформування Держгеонадр України про стан виконання ОСОБА_2 робіт за формою згідно з законодавством; на ділянці надр, наданій у користування, проводяться роботи, не передбачені спеціальним дозволом на користування надрами, а саме, видобуток піску не встановленими особами.

Приписом № 930-14/06, складеним відповідачем 24.09.2018, Приватне акціонерне товариство «Харківське карєроуправління» зобовязано усунути вищезазначені порушення вимог законодавства у сфері надрокористування у строк до 26.10.2018, про що повідомити Держгеонадра України (а.с.74).

Відповідно до пункту 2 Наказу № 443 від 26.11.2018 зупинена дія Спеціальних дозволів на користування надрами згідно з Переліком, наведеним у Додатку № 2 «Перелік спеціальних дозволів на користування надрами, дію яких зупинено» до Наказу Держгеонадр України від 26.11.2018 № 443, а саме: пункт 6 додатку до наказу спеціальний дозвіл на користування надрами № 4214 від 22.02.2007, корисна копалина пісок, назва родовища Безлюдівське родовище, ділянки Нагоріівська, Південно-Східна (Харківська область), власник дозволу Приватне акціонерне товариство «Харківське карєроуправління», , надати надрокористувачу 30 календарних днів на усунення порушень; пункт 21 Спеціальний дозвіл на користування надрами № 6164 від 23.12.2016, корисна копалина пісок, назва родовища Безллюдівське родовище, ділянка Південна (Харківська область), власник дозволу Приватне акціонерне товариство «Харківське карєроуправління», номер та дата протоколу № 11/2018 від 16.11.2018. Прийняте рішення зупинити дію дозволу, надати надрокористувачу 30 календарних днів на усунення порушень (а.с.82, 85).

У зв'язку з не усуненням порушень, виявлених під час проведення позапланового заходу, наказом Державної служби геології та надр України від 26 листопада 2018 року № 443зупинено дію спеціального дозволу на користування надрами № 4214 від 22.02.2007, а також № 6164 від 23.12.2016 та надано Приватному акціонерному товариству «Харківське кар'єроуправління» 30 календарних днів для усунення порушень (а.с.77).

Не погоджуючись з таким рішенням, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року № 1174 затверджено Положення про Державну службу геології та надр України.

Згідно пункту 1 Положення, Державна служба геології та надр України (Держгеонадра) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Основним завданням Держгеонадр є реалізація державної політики у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр (підпункт 1 пункту 3 Положення).

Пунктом 4 Положення встановлено, що Держгеонадра відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним їх використанням (підпункт 12); проводить планові та позапланові перевірки надрокористувачів, за результатами яких (у разі виявлення порушень вимог законодавства) складає акти, видає обов'язкові для виконання вказівки (приписи) про усунення виявлених недоліків і порушень вимог законодавства (підпункт 14).

Враховуючи втрату чинності постановою Кабінету Міністрів України від 14.12.2011 № 1294 "Про затвердження Порядку здійснення державного геологічного контролю" з 15.04.2017, суд при встановлені обставин у даній справі виходить із загальних положень здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до частини першої статті 7 Закону України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (із змінами та доповненнями, далі - Закон № 877-V) для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою (частина друга статті 7 Закону № 877-V).

Частиною шостою статті 7 Закону № 877-V встановлено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частина сьома статті 7 Закону № 877-V).

Відповідно до частини восьмої статті 7 Закону № 877-V припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відповідно до підпунктів 1, 4 пункту 22 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 року № 615, дія дозволу може бути зупинена органом з питань надання дозволу безпосередньо або за поданням центральних органів виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері здійснення державного гірничого нагляду, епідеміологічного нагляду (спостереження), державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, органів місцевого самоврядування, органів ДФС у разі: порушення надрокористувачем умов користування надрами, передбачених дозволом або угодою про умови користування ділянкою надр (пункт 1); невиконання в установлений строк приписів уповноважених органів щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування або охорони навколишнього природного середовища (пункт 4).

Як вбачається з матеріалів справи, 06.09.2018 позивач звернувся до відповідача із заявою № 0609/18-1 про внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами № 4214 від 22.02.2007 відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 № 685 «Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин» було виконано переоцінку запасів Безлюдівського родовища та введено в дію Протокол ДКЗ України № 3534 від 25.02.2016 та постанови Кабінету Міністрів України від 28.01.2015 № 42 «Деякі питання дерегуляції господарської діяльності» щодо скасування обовязкового моніторингу та наукового супроводження надрокористування (а.с.101).

Листами № 3010/18-3 та № 3010/18-2 від 30.10.2018 позивач направив на адресу відповідача інформацію щодо часткового усунення порушень, вказаних в приписах від 24.09.2018 № 929-14/06 та № 930-14/06 (а.с.53-54; а.с.75-76).

Листом № 1384-14/06 від 23.11.2018 відповідач повідомив позивача про те, що вважає неусуненими порушення вимог законодавства, визначених актом перевірки та приписом, у звязку з чим повідомив про внесення подання про зупинення дії Спеціального дозволу на користування надрами № 4214 від 22.02.2007; № 6164 від 23.12.2016 (а.с.60).

Листом вх. № е 2012/18-387 від 20.12.2018 Державна служба геології та надр України повідомила ПАТ «Харківське карєроуправління», що наказом Держгеонадра № 443 від 26.11.2018 зупинено дію спеціальних дозволів на користування надрами № 4214 від 22.02.2007 та № 6164 від 23.12.2016 з підстав неусунення порушень, виявлених під час проведення перевірки Центральним міжрегіональним відділом Держгеонадр України. Позивачу надано 30 календарних днів для усунення порушень, інформацію про результати ПАТ «Харківське карєроуправління» повинно надати Держгеонадрам України (а.с.57).

26.12.2018 позивач листом № 2612/18-6 повідомив Департамент Державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України Центральної міжрегіонального відділу про усунення порушень, вказаних у приписі № 929-14/06 від 24.09.2018 (по Спеціальному дозволу на користування надрами № 4214 від 22.02.2007) (а.с.58-59).

Повідомленням № 2612/18-4 від 26.12.2018 ПАТ «Харківське карєроуправління» повідомило Держгеонадра України про усунення порушень, вказаних у приписі № 930-14/06 від 24.09.2018 (по Спеціальному дозволу на користування надрами № 6164 від 23.12.2016) (а.с.97-98).

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що приписи від 24.09.2018 № 929-14/06 та № 930-14/06 позивачем було отримано 02.10.2018. Зазначеними приписами ПАТ «Харківське карєроуправління» було зобовязано усунути порушенням вимог законодавства у сфері надрокористування у строк до 26.10.2018, тобто за 17 робочих днів (а.с.52, 74 зворот).

Станом на 02.10.2018 на дату отримання ПАТ «Харківське карєроуправління» приписів Держгеонадра України від 24.09.2018 заява позивача разом із матеріалами про внесення змін до Спеціального дозволу № 4214 від 22.02.2007 знаходились на розгляді у відповідача.

На час проведення відповідачем перевірки з 10.09.2018 по 21.09.2018 вказана заява з матеріалами документів про внесення змін до спеціального дозволу № 4214 від 22.02.2007 знаходилась на розгляді Державної служби геології та надр України.

Вказані обставини підтверджують, що позивач намагався усунути виявлені контролюючим органом правопорушення та здійснив усі належні для цього дії, в тому числі звернувся до відповідача із заявою про внесення змін з доданими матеріалами.

Окрім того, рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.02.2018, залишеним без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 21.06.2018 було скасовано наказ Державної служби геології та надр України від 17 жовтня 2017 року № 454 «Про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами від 22 лютого 2007 року № 4214».

За правилами ч.4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Частково задовольняючи позовні вимоги у вищезазначеній справі суди виходили з того, що наказ Державної служби геології та надр України № 454 від 17.10.2017 "Про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами №4214 від 22.02.2007" прийнято без дотримання принципу "належного урядування" (направлення на перевірку оформлене не належною посадовою особою, вид покарання не відповідає порушенню), "юридичної визначеності" (неодноразові безпідставні відмови у внесенні змін до Спеціального дозволу) та "законних очікувань" (перевірку розпочато під час перебування документів позивача на розгляді у відповідача, деякі висновки акту перевірки не відповідають дійсним обставинам справи).

Згідно з підпунктом 4 пункту 17 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами внесення змін до дозволу здійснюється на підставі заяви та поданих надрокористувачем (або правонаступником - у випадку, передбаченому підпунктом 8 цього пункту) документів у разі виявлення під час користування надрами даних про нові властивості, якість або кількість корисних копалин після проведення державної експертизи відповідних геологічних матеріалів відповідно до Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 грудня 1994 р. N 865 (ЗП України, 1995 р., N 3, ст. 55) (при цьому у разі, коли було виявлено і затверджено запаси корисної копалини загальнодержавного значення, внесення змін до дозволу здійснюється після отримання погодження Ради міністрів Автономної Республіки Крим, відповідної обласної, Київської та Севастопольської міської ради).

Матеріали справи свідчать, що позивач звертався до відповідача із заявою про внесення змін до спеціального дозволу. На час проведення перевірки заява з пакетом документів про внесення змін до вищезазначеного спеціального дозволу знаходилась на розгляді відповідача. Станом на 02.10.2018 на час отримання ПАТ «Харківське карєроуправління» припису № 930-14/06 від 24.09.2018 матеріли із заявою відповідачем розглянуті не були.

Крім того, листом від 16.01.2018 № 1601/18-1 позивач звернувся до Держгеонадр України щодо погодження робочих проектів, а саме: «Разработка карьера Безлюдовского месторождения строительных песков Нагорьевского участка»; «Коригування робочого проекту Безлюдівського родовища пісків у звязку із повною кількісною та якісною переоцінкою запасів» (а.с.132).

Згідно листа від 05.04.2018 № 5996/03/10-18 відповідач не мав зауважень до даного проекту, але повідомив, що Таким чином, відповідачем не були розглянути матеріали заяви ПАТ «Харківське карєроуправління» про внесення змін до спеціального дозволу і їх можливість його погодження може бути визначена після внесення змін до даного спеціального дозволу на користування надрами (а.с.133).

Таким чином, відповідачем не були розглянуті заява з матеріалами про внесення змін до спеціального дозволу, які подані ПАТ «Харківське карєроуправління». Станом на час проведення перевірки позивача зазначені матеріали із заявою знаходилися на розгляді у відповідача.

Робочий проект «Коригування робочого проекту Безлюдівського родовища пісків з метою приведення у відповідність фактичних показників гірничо екологічних умов у звязку з повною кількісною та якісною переоцінкою запасів пісків Безлюдівського родовища відповідно до протоколу ДКЗ України від 25.02.2016 № 3534» станом на 05.04.2018 знаходився на розгляді відповідача та не мав будь-яких зауважень (а.с.133).

Непереоформлення акту гірничого відводу від 05.05.2008 № 1 у звязку зі зміною назви юридичної особи та зі зміною меж та контурів запасів, відповідно до протоколу ДКЗ № 3534 від 25.02.2016 було виявлено відповідачем під час проведення попередньої перевірки, яка оформлена актом № 0602/20/2017-07/у(19) від 07.09.2017 та було предметом розгляду справи № 826/14423/17.

Згідно листа постійної комісії з питань аграрної політики, земельних відносин та природокористування Харківської обласної ради від 3 квітня 2012 року № 04-25/21, ОСОБА_1 «Харківське кар'єроуправління» зверталося із заявою щодо переоформлення акта про надання гірничого відводу та напису на копії топографічного плану у разі зміни користувача надр або реорганізації підприємства, та його повідомлено, що зміна назви не є підставою для переоформлення акта про надання гірничого відводу та напису на копії топографічного плану.

Окружним адміністративним судом м. Києва під час розгляду справи № 826/14423/17 встановлено, що непереоформлення ОСОБА_1 «Харківське карєроуправління» акту гірничого відводу в звязку зі зміною меж та контурів запасів не є підставою для вжиття такого засобу реагування як зупинення дії Спеціального дозволу н користування надрами.

Встановлене відповідачем порушення, а саме: невиконання п. 3.9 Протоколу ДКЗ України від 25.02.2018 № 3534, непроведення моніторингу стану навколишнього природного середовища було позивачем усунуто.

Як свідчать матеріали справи, на виконання п.5 Припису між ОСОБА_1 «Харківське карєроуправління та ДУ «Харківський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоровя України» був укладений договір № 758/18 від 29.10.2018, відповідно до умов якого здійснюється моніторинг довкілля, впливу на стан навколишнього середовища шкідливих факторів (а.с.134-135).

Про усунення зазначеного порушення позивач повідомив відповідача листом № 3010/18-3 від 30.10.2018 з наданням копії укладеного зазначеного вище договору № 758/18 від 29.10.2018 (а.с.53-54).

Таким чином, вказане порушення було усунуто позивачем до прийняття Державною службою геології та надр України протоколу про рішення щодо зупинення дії Спеціального дозволу та до прийняття наказу № 443 про зупинення дії спеціального дозволу від 26.11.2018.

Порушення щодо ненадання звіту про виконання програми робіт за 2017 рік було усунуто та позивачем та на адресу відповідача надано звіт про виконання робіт за 2017 рік.

На виконання пункту 7 припису, ОСОБА_1 «Харківське карєроуправління» супровідним листом № 3010/18-3 від 30.10.2018 направило на адресу відповідача акт списання запасів корисних копалин з обліку гірничодобувного підприємства за 2017 рік.

На виконання п.9 Припису позивачем надано на адрес відповідача акт № 1-10/1 передачі Безлюдівського родовища пісків в Харківському районі Харківської області.

У листі відповідача № 1385-14/06 від 23.11.2018, направлене на адресу ОСОБА_1 «Харківське карєроуправління» відсутні посилання на зазначені порушення (а.с.96).

Порушення ОСОБА_1 «Харківське карєроуправління» в збільшенні обсягу видобування на рік було предметом розгляду Окружним адміністративним судом міста Києва у справі № 826/14423/17 та суд дійшов висновку, що вказане порушення не є підставою для вжиття такого заходу як зупинення дії Спеціального дозволу на користування надрами.

Щодо непогодження Робочого проекту розробки та рекультивації Південної ділянки Безлюдівського родовища в центральному органі виконавчої влади, що реалізує політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.51 Кодексу України про надра розробка родовищ твердих, рідких і газоподібних корисних копалин та переробка мінеральної сировини провадяться згідно з затвердженими проектами та планами робіт, правилами технічної експлуатації та охорони надр.

Правила технічної експлуатації, проекти і плани розробки родовищ корисних копалин та переробки мінеральної сировини погоджуються користувачами надр з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра.

Статтею 24 ЗУ «Гірничий закон України» передбачено перелік документів, які дають право на проведення гірничих робіт.

Проте, ОСОБА_1 «Харківське карєроуправління» не здійснює гірничі роботи на Південній ділянці Безлюдівського середовища, доказів на підтвердження видобування позивачем корисних копалин на вказаній ділянці відсутні, а тому висновок відповідача щодо відсутності погодження зазначених проектів не узгоджується з положеннями чинного законодавства.

Крім того, листом № 2510/18-1 від 25.10.2018 позивач направив на адресу Державної служби геології та надр України Робочий проект розробки та рекультивації Південної ділянки Безлюдівського родовища пісків для погодження (а.с.139).

Доказів на підтвердження прийняття відповідачем рішення щодо вказаного проекту матеріали справи не містять.

З метою отримання акту гірничого відводу для розробки Південної ділянки Безлюдівського родовища, Приватне акціонерне товариства «Харківське карєроуправління» надало Харківській обласній раді «Проект гірничого відводу Південної ділянки Безлюдівського родовища пісків», що підтверджується листом від 03.01.2018 № 0301/18-1 та заявою № 0301/18-2 від 03.01.2018 (а.с.140, 141).

Зазначений проект знаходиться на розгляді постійної комісії з питань аграрної політики, земельних відносин та природокористування Харківської обласної ради.

Листом від 25.10.2018 № 2510/18-2 ОСОБА_1 «Харківське карєроуправління» звернулося до відповідача з відповідними документами щодо внесення змін до п.п.3, 4 ОСОБА_2 робіт з видобування піску (а.с.142).

Згідно з підпунктом 4 пункту 17 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами внесення змін до дозволу здійснюється на підставі заяви та поданих надрокористувачем (або правонаступником - у випадку, передбаченому підпунктом 8 цього пункту) документів у разі виявлення під час користування надрами даних про нові властивості, якість або кількість корисних копалин після проведення державної експертизи відповідних геологічних матеріалів відповідно до Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 грудня 1994 р. N 865 (ЗП України, 1995 р., N 3, ст. 55) (при цьому у разі, коли було виявлено і затверджено запаси корисної копалини загальнодержавного значення, внесення змін до дозволу здійснюється після отримання погодження Ради міністрів Автономної Республіки Крим, відповідної обласної, Київської та Севастопольської міської ради).

Листом від 05.12.2018 № 24516/03/12-18 Державна служба геології та надр Україн6и відмовила позивачу у внесенні змін до п.п.3, 4 ОСОБА_2 робіт з видобування піску.

Крім того, відсутні докази на підтвердження того, що станом на час прийняття оскаржуваного наказу № 443 від 26.11.2018 позивач був повідомлений про те, що направлені на адресу відповідача матеріали документів на усунення порушень, вказаних у п.п.2, 3 акту перевірки та припису були відхилені відповідачем.

Згідно листа від 26.12.2018 № 2612/18-1 позивач вдруге звернувся до відповідача із заявою № 2612/18-2 від 26.12.2018 про усунення порушень, зазначених в п.п.2, 3 акту перевірки та припису (а.с.144-146).

Листом № 1275/03/12-19 від 21.01.2018 відповідач відмовив ОСОБА_1 «Харківське карєроуправління» у внесенні змін до п.п.3 4 ОСОБА_2 робіт угоди про користування надрами, з огляду на що позивач був позбавлений можливості усунути виявлені порушення (а.с.147).

Відмовляючи позивачу у внесенні змін до ОСОБА_2 робіт угоди про користування надрами, відповідач посилався на те, що ОСОБА_1 «Харківське карєроуправління» не були усунуті порушення, вказані у п.п.1, 4, 5, 7.

Проте, вказані порушення усувалися позивачем до проведення перевірки та не прийняті відповідачем за відсутності належних правових підстав.

Згідно зі статтею 24 Кодексу України про надра користувачі надр зобов'язані:

1) використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано;

2) забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр;

3) забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища;

4) приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві;

4-1) надавати та оприлюднювати інформацію про загальнодержавні та місцеві податки і збори, інші платежі, а також про виробничу (господарську) діяльність, необхідну для забезпечення прозорості у видобувних галузях, відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України;

5) виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.

ОСОБА_1 та обов'язки користувача надр виникають з моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами, а в разі надання права користування надрами на умовах угод про розподіл продукції - з моменту набрання чинності такою угодою, якщо інше не передбачено цією угодою.

Відповідно до статті 51 Кодексу України про надра розробка родовищ твердих, рідких і газоподібних корисних копалин та переробка мінеральної сировини провадяться згідно з затвердженими проектами та планами робіт, правилами технічної експлуатації та охорони надр.

Згідно зі статтею 24 Гірничого закону України від 06.10.1999 № 1127-ХІV гірниче підприємство при проведенні гірничих робіт повинно мати:

- спеціальний дозвіл на користування надрами;

- акт про надання гірничого відводу;

- технічний проект, затверджений і погоджений у встановленому порядку;

- геолого-маркшейдерську, технічну та обліково-контрольну документацію (календарні плани розвитку гірничих робіт, проекти, паспорти, схеми).

Вся технічна документація повинна вестися відповідно до вимог правил безпеки, правил технічної експлуатації, єдиних правил безпеки при підривних роботах та інших нормативно-правових актів.

Відповідно до статті 17 Кодексу України про надра гірничим відводом є частина надр, надана користувачам для промислової розробки родовищ корисних копалин та цілей, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин. Користування надрами за межами гірничого відводу забороняється.

Гірничі відводи для розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, будівництва і експлуатації підземних споруд та інших цілей, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин, надаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

При наданні гірничих відводів вирішуються питання щодо правильності поділу родовищ корисних копалин на окремі гірничі відводи з метою запобігання залишенню поза гірничими відводами менш цінних ділянок родовищ та не придатних для самостійної розробки, дотримання вимог безпеки під час проведення гірничих і підривних робіт при розробці родовищ корисних копалин та при використанні надр для інших цілей, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин, відвернення небезпеки для людей, майна та навколишнього природного середовища.

Порядок надання гірничих відводів встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 12 Положення про порядок надання гірничих відводів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 року № 59, гірничий відвід на розробку родовищ корисних копалин надається з урахуванням меж об'єкта надрокористування, визначених у спеціальному дозволі на користування надрами, та з дотриманням вимог пункту 18 цього Положення.

Пунктом 18 Положення про порядок надання гірничих відводів встановлено, що межі гірничого відводу визначаються:

для розробки родовищ корисних копалин - контурами їхніх запасів, оцінених ДКЗ, у тому числі запасів категорії С2, з урахуванням зон зсування гірських порід або розносу бортів кар'єру;

для будівництва і експлуатації підземної споруди - її технічними межами з урахуванням зон зсування і обвалення гірських порід, а також охоронних і бар'єрних ціликів, які забезпечують нормальне функціонування цієї споруди;

для поховання шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод - тією частиною надр, де може бути забезпечена їх локалізація в суворо визначених межах;

для підземного зберігання газу - контурами поширення максимального об'єму газу, який закачується у порові пласти, відповідно до проектного документа на будівництво підземного сховища газу;

для розробки родовищ нафти і газу із застосуванням законтурного заводнення або для впровадження нових методів розробки з метою збільшення нафтогазоконденсатовіддачі - за периметром розташування законтурних нагнітальних свердловин.

На виконання п.5 Припису відповідача ОСОБА_1 «Харківське карєроуправління» супровідним листом № 3010/18-2 від 30.10.2018 надано на адресу Державної служби геології та надр України акт від 10.04.2016 про передачу Південної ділянки Безлюдівського родовища (а.с.75-76).

Щодо неподання звіту про стан виконання позивачем ОСОБА_2 робіт на 2017 рік, слід зазначити, що вказане порушення було усунуто позивачем, що підтверджується листом № 3010/18-2 від 30.10.2018, відповідно до якого ОСОБА_1 «Харківське кар?єроуправління» на адресу Державної служби геології та надр України було направлено звіт про стан виконання програми робіт за 2017 рік.

Відповідно до листа № 1385-14-06 від 23.11.2018 пункт 6 акту перевірки та припису був прийнятий відповідачем як усунутий ОСОБА_1 «Харківське карєроуправління» (а.с.96).

Як зазначено у пункті 7 припису Державної служби геології та надр України на ділянці надр, наданій у користування здійснюється видобуток піску не встановленими особами, проводяться роботи, не передбачені спеціальним дозволом на користування надрами № 6164 від 23.12.2016 в межах Південної ділянки Безлюдівського родовища (а.с.74).

Позивач зазначає, що вказане порушення фактично не може бути усунуто позивачем, оскільки він не має повноважень для прийняття самостійних заходів направлених на припинення діяльності невідомими особами з видобування піску, оскільки земельна ділянка не передана підприємству на праві користування і на теперішній час є землями Державного лісового фонду.

В матеріалах справи міститься лист Управління захисту економіки в Харківській області від 30.01.2018 № 20/К-388, яким повідомлено, що звернення трудового колективу ПАТ «Харківське кар?єроуправління» щодо порушень правил охорони та використання надр зареєстровано до ЖЄО № 466 та приєднано до кримінального провадження, відомості у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001578 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.240 КК України (а.с.148).

Будь-яких доказів на підтвердження того, що вказане порушення здійснено саме ОСОБА_1 «Харківське кар?єроуправління» матеріали справи не містять.

Крім того, невиконання припису не має обов'язковим наслідком зупинення дії спеціального дозволу.

Відповідальність суб'єкта господарювання за невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), в тому числі, встановлена Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

З огляду на встановлені судом обставини, враховуючи неодноразове звернення позивача з метою усунення порушень законодавства та здійснення заходів щодо їх усунення шляхом подачі відповідної заяви про внесення змін з доданими матеріалами, з урахуванням принципу пропорційності порушення і покарання, суд, дійшов до висновку про відсутність необхідності у зупиненні дії спеціального дозволу на користування надрами № 4214 від 22 лютого 2007 року.

При цьому, приймаючи наказ про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами № 4214 від 22 лютого 2007 року, відповідач фактично позбавив можливості ОСОБА_1 «Харківське кар'єроуправління» усунути недоліки, зазначені Державною службою геології та надр, оскільки в листі № 1275/03/12-19 від 21.01.2019 відповідачем зазначено, що питання стосовно внесення змін до програми робіт угоди про умови користування надрами, яка є невід'ємною частиною спеціального дозволу на користування надрами, буде розглянуто у разі надходження від підприємства заяви та належним чином оформленої угоди про умови користування надрами з додатками, що порушує принцип "належного урядування".

При цьому, суд приймає до уваги правову позицію Європейського суду з прав людини щодо відповідальності держави щодо виконання власних повноважень.

Зокрема, згідно з пунктами 70, 71 рішення Європейського суду з прав людини у справі RYSOVSKYY v. UKRAINE (Рисовський проти України) заява № 29979/04, у якому проаналізовано поняття "належне урядування".

Аналізуючи відповідність цього мотивування Конвенції, Суд підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах "Беєлер проти Італії" [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, "Онер'їлдіз проти Туреччини" [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах "Онер'їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), п. 119).

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), n. 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, п. 58, ECHR 2002-VIII). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків (див. зазначене вище рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), п. 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 58, а також рішення у справі "Ґаші проти Хорватії" (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі "Трґо проти Хорватії" (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року). У контексті скасування помилково наданого права на майно принцип "належного урядування" може не лише покладати на державні органи обов'язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку (див., наприклад, рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), п. 69), а й потребувати виплати відповідної компенсації чи іншого виду належного відшкодування колишньому добросовісному власникові (див. зазначені вище рішення у справах "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 53, та "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), п. 38).

Також дотримання таких принципів права як "законні очікування" та "юридична визначеність", які знайшли своє відображення в практиці Суду Європейського Союзу (European Court of Justice, ECJ), який виступає останньою інстанцією у справах про застосування acquis communautaire - права Європейського Союзу (ЄС) - та забезпечує єдність застосування права ЄС в державах-членах.

Відповідна позиція цього Суду закріплена в його рішенні у хрестоматійній справі Salumi щодо ретроактивної дії законодавства: «Зазначена інтерпретація забезпечує визнання принципів юридичної визначеності та захисту законних очікувань, за змістом яких дія (наслідки) права Співтовариства повинна бути чіткою і передбачуваною для тих, на кого воно розповсюджується».

Виходячи з системного аналізу адміністративно-правових принципів, коли законодавством передбачена певна процедура (порядок) прийняття рішень, розгляду питань і вчинення дій суб'єктом владних повноважень, то така процедура повинна будь що бути дотримана цим суб'єктом.

У практиці ЄСПЛ принцип "законних очікувань" характерно застосовується у зв'язку з певним правом, що гарантується Європейською конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. Найширша практика стосується захисту законних очікувань щодо ефективного здійснення права власності (ст. 1 Протоколу № 1 до ЄКПЛ).

Уперше у цьому контексті, як зазначає сам Європейський суд, принцип "законних очікувань" було застосовано в справі Pine Valley Developments Ltd. and others v. Ireland [15, п. 45], в якій компанія-заявник, що купила земельну ділянку, отримавши дозвіл на будівництво, була визнана Європейським судом такою, що мала законні очікування розвивати спірну територію, а відповідний дозвіл, який не міг бути відкликаний адміністративний органом, що його видав, був визнаний «складовою частиною власності заявника» [16, п. 51(2)] в розумінні ст. 1 Протоколу № 1, а отже, охоронюваним за правом Конвенції об'єктом. У подальшому принцип захисту законних очікувань у контексті ст. 1 Протоколу № 1 зазнав детальнішої розробки в межах вироблених ЄСПЛ підходів до тлумачення поняття «майно», яке ЄСПЛ розповсюдив як на "існуюче майно", так і на активи (фонди), включаючи право вимоги тощо.

Крім того, суд вважає також за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до статті 26 Кодексу України про надра право користування надрами припиняється у разі:

1) якщо відпала потреба у користуванні надрами;

2) закінчення встановленого строку користування надрами;

3) припинення діяльності користувачів надр, яким їх було надано у користування;

4) користування надрами з застосуванням методів і способів, що негативно впливають на стан надр, призводять до забруднення навколишнього природного середовища або шкідливих наслідків для здоров'я населення;

5) використання надр не для тієї мети, для якої їх було надано, порушення інших вимог, передбачених спеціальним дозволом на користування ділянкою надр;

6) якщо користувач без поважних причин протягом двох років, а для нафтогазоперспективних площ та родовищ нафти та газу - 180 календарних днів не приступив до користування надрами;

7) вилучення у встановленому законодавством порядку наданої у користування ділянки надр.

ОСОБА_1 користування надрами припиняється органом, який надав надра у користування, а у випадках, передбачених пунктами 4, 5, 6 цієї статті, у разі незгоди користувачів, - у судовому порядку. При цьому питання про припинення права користування земельною ділянкою вирішується у встановленому земельним законодавством порядку.

Аналіз наведеної норми права дає підстави вважати, що право користування надрами припиняється органом, який надав надра у користування, самостійно або у судовому порядку.

У разі відсутності спору відповідач має право у випадках, передбачених пунктами 1, 2, 3, 7 частини першої статті 26 Кодексу України про надра, самостійно припиняти право користування надрами, а у випадках, передбачених пунктами 4, 5, 6 цієї статті, у разі незгоди користувачів це право припиняється у судовому порядку.

Таким чином, об'єднуючою ознакою цих випадків є неналежне використання права, зокрема, використання надр не для тієї мети, для якої їх було надано, порушення строків виконання певних робіт тощо.

Відповідно до частини третьої статті 26 зазначеного Кодексу законодавством України можуть бути передбачені й інші випадки припинення права користування надрами.

Згідно пункту 22 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 року № 615, дія дозволу може бути зупинена органом з питань надання дозволу безпосередньо або за поданням центральних органів виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері здійснення державного гірничого нагляду, епідеміологічного нагляду (спостереження), державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, органів місцевого самоврядування, органів ДФС у разі:

1) порушення надрокористувачем умов користування надрами, передбачених дозволом або угодою про умови користування ділянкою надр;

2) виникнення внаслідок проведення робіт, пов'язаних з користуванням ділянкою надр, безпосередньої загрози життю чи здоров'ю працівників або населення;

4) невиконання в установлений строк приписів уповноважених органів щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування або охорони навколишнього природного середовища.

Після зупинення дії дозволу надрокористувач зобов'язаний зупинити проведення на наданій йому в користування ділянці надр робіт, передбачених дозволом.

Зупинення дії дозволу не звільняє надрокористувача від обов'язку проводити на ділянці надр роботи, пов'язані із запобіганням виникненню аварійної ситуації або усуненням її наслідків.

Зупинення дії дозволу не є підставою для переривання строку його дії.

Дія дозволу поновлюється органом з питань надання дозволу після усунення надрокористувачем причин, що призвели до зупинення його дії.

У разі визнання судом незаконним зупинення дозволу строк дії дозволу вважається таким, що автоматично продовжений на строк незаконного зупинення.

Відповідно до частини п'ятої статті 4 Закону України від 5 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Отже, вказаний Закон прямо передбачає необхідність підтвердження судом обґрунтованості вжиття органом державного нагляду (контролю) заходів у виді зупинення виконання робіт.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10 травня 2018 року у справі №802/4846/13-а.

Зокрема, у своїх правових висновках Верховний Суд зазначав, що право користування надрами припиняється органом, який надав надра у користування, самостійно або в судовому порядку. Тому, відповідач під час прийняття оскаржуваного наказу про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами, повинен був звернутись до адміністративного суду для підтвердження обґрунтованості його застосування.

На момент розгляду справи не надано доказів на підтвердження того, що Державна служба геології та надр України зверталася до суду з позовом про вжиття заходів реагування - зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на те, що відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, не доведено правомірності прийнятого ним наказу, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 257, 262, 263 КАС України, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Харківське карєроуправління» (смт Безлюдівка Харківської області, вул. Нагірна, 60) до Державної служби геології та надр України (м. Київ, вул. Антона Цедіка, 16) про скасування наказів задовольнити.

Скасувати наказ Державної служби геології та надр України № 443 від 26.11.2018 «Про поновлення, зупинення дії, анулювання спеціальних дозволів на користування надрами, встановлення термінів на усунення порушень та внесення змін до наказів» в частині пункту 6, який міститься в додатку № 2 «Перелік спеціальних дозволів на користування надрами, дію яких зупинено» до наказу Держгеонадр України від 26.11.2018 № 443.

Скасувати наказ Державної служби геології та надр України № 443 від 26.11.2018 «Про поновлення, зупинення дії, анулювання спеціальних дозволів на користування надрами, встановлення термінів на усунення порушень та внесення змін до наказів» в частині пункту 21, який міститься в додатку № 2 «Перелік спеціальних дозволів на користування надрами, дію яких зупинено» до наказу Держгеонадр України від 26.11.2018 № 443.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби геології та надр України () на користь Приватного акціонерного товариства «Харківське карєроуправління» () судовий збір у розмірі 3842,00 грн. (три тисячі вісімсот сорок дві гривні).

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Єгупенко