Справа № 826/15685/18
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2019-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

25 квітня 2019 року № 826/15685/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Київської міської ради

про визнання протиправним та скасування рішення № 1238/5302 від 10 липня 2018 року «Про затвердження детального плану території в межах вул. Васильківської, проспекту 40-річчя Жовтня»,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Київської міської ради з вимогами про визнання протиправним та скасування рішення №1238/5302 від 10 липня 2018 року «Про затвердження детального плану території в межах вул. Васильківської, проспекту 40-річчя Жовтня», посилаючись на те, що рішення прийнято з грубими порушеннями процедури розробки та обговорення актів містобудівного законодавства, за наявності суперечностей між нормами Детального плану території та Генерального плану міста Києва.

Позивач наполягає, що не дотримання процедури прийняття оскаржуваного рішення не дало йому, як мешканцю мікрорайону, взяти участь у його громадських обговореннях, надати свої пропозиції.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 жовтня 2018 року відкрито провадження у справі, визначено розгляд провадити суддею одноособово, за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, запропоновано відповідачу подати відзив на позовну заяву та усі наявні належним чином засвідчені копії матеріали, що були або мали бути взяті ним до уваги при прийняття оскаржуваного рішення.

Ухвалою суду від 07 листопада 2018 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_2 про втуп у справу в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору.

29 листопада 2018 року відповідачем поданий відзив на позовну заяву з посиланнями на законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення та його прийняття у відповідності до чинних законодавчих норм, зокрема в частині проведення громадських слухань та урахуванням наданих пропозицій. Відповідач стверджує, що позивач не скористався своїм правом та пропозицій щодо проекту ДПТ не подавав, хоча поряд з іншими громадянами та організаціями таку можливість мав, а крім того, позивачем не обґрунтовано яким саме чином порушено його права або законні інтереси. У задоволенні позову просив відмовити повністю.

Ухвалою суду від 17 грудня 2018 року залишено без задоволення заяву представника Київської міської ради із запереченнями проти розгляду справи №826/15685/18 за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Оцінивши наявні у справі документи і матеріали, належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв'язок наявних в матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, судом встановлено наступне.

Спірні правовідносини регулюються Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», Про місцеве самоврядування в Україні», «Про столицю України - місто-герой Київ», постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року № 559 «Про містобудівний кадастр», постановою Кабінету міністрів України від 25 травня 2011 року № 555 «Про порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні» та іншими нормативно-правовими актами.

З метою реалізації Стратегії розвитку міста Києва до 2025 року, затвердженої рішенням Київської міської ради від 15 грудня 2011 року № 824/7060 Київська міська рада прийняла рішення від 13 листопада 2013 року № 518/10006 «Про затвердження міської програми створення (оновлення) містобудівної документації», яким затвердила Програму створення (оновлення) містобудівної документації у місті Києві (далі - Програма).

Відповідно до пункту 2 рішення Київської міської ради від 13 листопада 2013 року № 518/10006 «Про затвердження міської програми створення (оновлення) містобудівної документації» Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) доручено виступити замовником створення (оновлення) містобудівної документації відповідно до затвердженої Програми.

Згідно пункту 5 Програми організація розроблення містобудівної документації у місті Києві здійснюється Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), тобто замовником відповідно до Переліку містобудівної документації, що розроблятиметься у 2014 - 2017 роках з урахуванням інвестиційних намірів щодо забудови окремих територій.

При цьому, замовник містобудівної документації:

- організовує в установленому порядку поновлення матеріалів топографо-геодезічної зйомки територій міста Києва, проведеної у минулі роки, необхідних для розроблення містобудівної документації відповідно до Програми;

- забезпечує урахування питань, пов'язаних з розміщенням об'єктів будівництва, іншого використання територій, з погодженням проектів землеустрою, наданням містобудівних умов та обмежень на проектування об'єктів при розробленні містобудівної документації;

- визначає та уточнює межі розроблення містобудівної документації;

- забезпечує організацію фінансування розроблення містобудівної документації шляхом залучення інвестиційних коштів або подання відповідного бюджетного запиту;

- готує завдання на розроблення містобудівної документації та подає його на затвердження заступнику голови Київської міської державної адміністрації згідно з розподілом обов'язків, готує інші вихідні дані;

- визначає розробника містобудівної документації;

- забезпечує урахування громадських інтересів шляхом публікації оголошення про розроблення містобудівної документації, організації проведення громадських слухань після отримання проекту містобудівної документації від розробника;

- у разі необхідності та за наявності інвестиційних пропозицій готує проект рішення Київської міської ради про зміни у переліку містобудівної документації, наведеної у додатку до Програми;

- при розробленні зонінгу уточнює завдання на розроблення детальних планів відповідної території.

Розробник містобудівної документації:

- готує проект договору на розроблення або внесення змін до містобудівної документації;

- збирає вихідні дані за дорученням замовника;

- розробляє містобудівну документацію або вносить до неї зміни відповідно до вимог державних будівельних норм, державних стандартів;

- бере участь у проведенні громадських слухань, розгляді архітектурно-містобудівною радою та сесією Київської міської ради розробленої ним містобудівної документації;

- пропонує замовнику у разі необхідності залучати інші науково-дослідні та проектні організації до проведення додаткових досліджень, розроблення окремих розділів містобудівної документації;

- зберігає оригінал розробленої містобудівної документації, зміни до неї на паперових і електронних носіях в порядку, встановленому законодавством.

За інформацією відповідача містобудівна документація розробляється комунальною організацією виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Інститут Генерального плану міста Києва» та іншими проектними і науково-дослідними організаціями, які мають відповідну ліцензію, сертифікованих спеціалістів і технічну базу, на замовлення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), згідно з переліком.

Під час розроблення містобудівної документації пропозиції замовника щодо використання територій вносяться ним на розгляд та врахування розробником у проекті містобудівної документації.

Інвестиційні наміри юридичних та фізичних осіб щодо забудови та іншого використання територій враховуються розробником у проекті містобудівної документації у разі їх узгодження із замовником.

Для проведення громадських слухань, проведення погоджень, розгляду на архітектурно-містобудівній раді та експертизи виготовляється один примірних містобудівної документації на електронних носіях та на паперових носіях, що коригується за результатами кожного етапу та передається замовнику для подання на затвердження.

Подання містобудівної документації на затвердження Київській міській раді забезпечує Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та постійна комісія Київської міської ради з питань земельних відносин, містобудування та архітектури.

Як вбачається з матеріалів справи, Київською міською радою 10 липня 2018 року прийнято рішення № 1238/5302 «Про затвердження детального платну території в межах вул. Васильківської, проспекту 40-річчя Жовтня, відповідно до якого затверджено детальний план території в межах вулиці Васильківської та проспекту 40-річчя Жовтня згідно з основними техніко-економічними показниками (техніко-економічні показники та основні положення з графічними матеріалами), як основи визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови, розташування червоних ліній вулиць і доріг та ландшафтної організації місцевості (а.с. 120).

Прийняттю зазначеного рішення передувало розміщення повідомлення про початок процедури громадських слухань проекту ДПТ (Детальний план територій) в газеті «Хрещатик» №81 (4994) від 01 серпня 2017 року.

У повідомленні зазначалося, що експозиція проекту ДПТ розміщена в приміщенні Голосіївської державної адміністрації м. Києва по проспекту Голосіївському, 42, матеріали ДПТ також розміщені на сайтах: www.kga.gov.ua та www.kievgenplan.grad.gov.ua. Крім іншого надавалася інформація стосовно можливості ознайомлення з томами проекту ДПТ в Департаменті містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 32, 3 поверх, каб. 307, строк ознайомлення з матеріалами проекту містобудівної документації - 30 днів з моменту публікації оголошення у засобах масової інформації.

Аналогічне повідомлення було розміщено на сайті Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (а.с.124-128).

Оголошення щодо завершення громадських слухань по проекту ДПТ в межах вулиці Васильківської та проспекту 40-річчя Жовтня у Голосіївському районі м. Києва було розміщено в газеті «Хрещатик» №95 (5008) від 12 вересня 2017 року та на офіційному сайті Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Розгляд проекту та урахування пропозицій тривав 1 місяць з дня публікації повідомлення про початок громадських слухань в газеті «Хрещатик» №81 (4994) від 01 серпня 2017 року.

Звіт про результати розгляду та урахування пропозицій громадськості, юридичних, фізичних осіб, отриманих під час проведення громадських слухань ДПТ розміщений на офіційному сайті Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації): http://kga.gov.ua/ (а.с.128-146).

Із наданого звіту вбачається, що пропозиції громадськості, юридичних, фізичних осіб розглянуто та надано обґрунтовані відповіді, при цьому як встановлено судом, заяв, пропозицій, листів стосовно проекту ДПТ від позивача ОСОБА_1 не надходило.

Як стверджує позивач, порушення процедури оприлюднення проекту ДПТ не дало йому можливості, як мешканцю мікрорайону, належним чином взяти участь у його громадських обговореннях, надати свої пропозиції, проте із зазначеного звіту про результати розгляду пропозицій навпаки вбачається, що відповідачем загалом розглянуто та надано відповіді на 18 пропозицій, що надійшли від громадян, підприємств та організацій, частина з яких була врахована, що не дає суду підстав для висновку про не забезпечення громадськості, юридичних та фізичних осіб можливості внести свої пропозиції згідно з вимогами законодавства. Тому в цій частині аргументи позивача суд знаходить необґрунтованими та спростованими достатніми доказами, наданими відповідачем.

Окрім того, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до статті 19 зазначеного Закону детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території. Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції.

На підставі та з урахуванням положень затвердженого детального плану території може розроблятися проект землеустрою щодо впорядкування цієї території для містобудівних потреб, який після його затвердження стає невід'ємною частиною детального плану території, відповідно до частини третьої статті 19 зазначеного Закону.

Згідно частин 4-7 статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план території визначає:

1) принципи планувально-просторової організації забудови;

2) червоні лінії та лінії регулювання забудови;

3) функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл територій згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами;

4) містобудівні умови та обмеження (у разі відсутності плану зонування території) або уточнення містобудівних умов та обмежень згідно із планом зонування території;

5) потребу в підприємствах і закладах обслуговування населення, місце їх розташування;

6) доцільність, обсяги, послідовність реконструкції забудови;

7) черговість та обсяги інженерної підготовки території;

8) систему інженерних мереж;

9) порядок організації транспортного і пішохідного руху;

10) порядок комплексного благоустрою та озеленення, потребу у формуванні екомережі;

11) межі прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об'єктів (у разі відсутності плану зонування території).

Детальний план території складається із графічних і текстових матеріалів.

Склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану території визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Позивач стверджує, що ДПТ не пропонує жодного вирішення існуючих інфраструктурних проблем, зокрема, транспортних. Водночас, відповідач зазначає, що в інформації щодо урахування зауважень і пропозицій у проекті ДПТ вказано, що в проекті ДПТ передбачено будівництво транспортної розв'язки в різних рівнях на Голосіївській площі в межах існуючих червоних ліній. Розміщення кварталу житлової та громадської забудови враховує нормативні відстані від червоних ліній та не суперечить чинним будівельним нормам, державним стандартам та правилам. При цьому позивач підкреслює, що врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації є результатом двостороннього процесу, тому за відсутності факту реалізації громадськістю права на подання пропозицій до містобудівної документації у передбаченому законом порядку нього відсутній обов'язок з їх розгляду, оцінки та відповідного врахування.

Як вбачається з Архітектурно-планувального рішення для забезпечення населення місцями в школах та дошкільних навчальних закладах проектом передбачено реконструкцію дошкільного навчального закладу № 439 під дошкільний навчальний заклад на 220 місць, об'єднаний з початковою школою на 120 місць, реконструкцію дошкільного навчального закладу № 221 під дошкільний навчальний заклад на 90 місць, об'єднаний з початковою школою на 120 місць, реконструкцію дошкільного навчального закладу № 402 під дошкільний навчальний заклад на 160 місць, об'єднаний з початковою школою на 120 місць, реконструкцію загальноосвітнього навчального закладу № 186 зі збільшенням потужності на 200 місць, а також реконструкція дитячого закладу №658 під загальноосвітній навчальний заклад на 300 місць, будівництво за адресою: вул. Сеченова, 9 дитячого навчального закладу на 45 місць, будівництво за адресою: вул. Васильківська 3 дитячого дошкільного навчального закладу на 30 місць, будівництво за адресою: вул. Васильківська, 1 вбудованого дитячого навчального закладу тимчасового перебування дитини на 45 місць.

Окрім того, Комплексним благоустроєм та озелененням території передбачається, що у ДПТ присутні усі групи озеленених територій - парки, сквери, бульвари, насадження на територіях житлових і громадських будинків, шкіл, дитячих закладів, спортивних споруд, закладів охорони здоров'я, насадження вздовж вулиць, у санітарно-захисних смугах. Загальна площа озеленених територій відповідно до нормативів ДБН 360-92 на одного мешканця мікрорайону складає 6 кв.м., тому для перспективного населення ДПТ передбачено 20,5 га.

Ураховуючи наведене, доводи позивача про те, що оскаржуване рішення прийнято всупереч інтересів територіальної громади з паралельним знищенням територій іншого функціонального призначення є безпідставними та непідтвердженими, оскільки в межах ДПТ передбачено розміщення закладів освіти, культури та інше, а також групи озеленених територій в межах нормативів ДБН 360-92.

Стосовно тверджень позивача про наміри розробника та замовника ДПТ щодо збільшення території багатоповерхової житлової забудови шляхом її ущільнення в межах території ДПТ суд зазначає, що пунктом 3.7 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» передбачено, що щільність населення житлового кварталу з повним комплексом установ і підприємств місцевого значення слід приймати відповідно до щільності більших структурних елементів у межах 180-450 осіб/га. Відповідно до основних техніко-економічних показників ДПТ, зазначених в додатку до оскаржуваного рішення щільність населення з 398 осіб/га (існуючий стан) збільшиться до 429 осіб/га, тобто показники щільності населення відповідають вимогам ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Окрім іншого судом встановлено, що відповідно до чинного Генерального плану на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради №370/1804 від 28 березня 2002 року, що включає «Схему планувальної структури», територія ДПТ віднесена до поліфункціонального району. Пунктом 3.4 ДБН Б.1.1-14:2012 «Склад та зміст детального плану території» визначено, що функціональне використання (призначення) території - це використання території за переважними функціями (багатофункціональна, громадська, житлова, промислова тощо), що існує або встановлюється містобудівною документацією та наявність інших супутніх функцій, які не суперечать функціям, що переважають.

Отже, передбачене детальним планом території функціональне призначення території не суперечить визначеному у чинному Генеральному плані м. Києва використанню територій, а є уточненням його положень щодо планувальної структури і функціонального призначення території, просторової композиції, параметрів забудови та ландшафтної організації частини населеного пункту, не замінюють функціональне зонування його територій, що відповідає вимогам статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно протоколу засідання секції містобудування та архітектури архітектурно-містобудівної ради при Департаменті містобудування та архітектури м. Києва від 30 серпня 2017 року №009-а-17 було ухвалено проект ДПТ рекомендувати до затвердження у відповідності до повноважень міської ради.

Також листом Комунальної організації «Інститут Генерального плану м. Києва» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14 вересня 2017 року №11-1638Депаратмент містобудування та архітектури повідомлено про те, що за результатами проведених громадських слухань, з урахуванням протокольних доручень засідання архітектурно-містобудівної ради від 30 серпня 2017 року, рецензії, висновків департаментів і служб: Департаменту житлово-комунальної інфраструктури КМДА, Департаменту земельних ресурсів КМДА, Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища, Департаменту освіти і науки, молоді і спорту, Департаменту культури, Управління превентивної діяльності Головного управління Національної поліції України у м. Києві, Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві, Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві текстова та графічна частина проекту ДПТ були доопрацьовані та уточнені техніко-економічні показники, зауваження та пропозиції враховані.

Таким чином, Київська міська рада як колегіальний орган, прийняла оскаржуване рішення на пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради в порядку, визначеному статтею 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Згідно з частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням викладеного та встановлених під час розгляду обставин, суд приходить до висновку про необґрунтованість та недоведеність позовних вимог.

Окрім того суд зазначає, що відповідно до статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Проте, суд не вбачає фактичних порушень, або реальної можливості порушення прав, свобод та інтересів позивача внаслідок прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, оскільки позивачем не надано суду належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження своїх позовних вимог. За таких обставин суд не знаходить підстав для задоволення позову, у зв'язку з чим відмовляє позивачу у його задоволенні.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно якими судові витрати підлягають поверненню позивачу, який не є суб'єктом владних повноважень лише при задоволенні позову.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 72-73, 76-77, 139, 243-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення № 1238/5302 від 10 липня 2018 року «Про затвердження детального плану території в межах вул. Васильківської, проспекту 40-річчя Жовтня» - відмовити.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

За приписами статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Порядок та строки подання апеляційної скарги врегульовано приписами статей 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1, адреса: АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, тел. НОМЕР_2.

Відповідач: Київська міська рада, 01044, м. Київ, вулиця Хрещатик, будинок 36, , тел. +20, електронна пошта: .

Суддя В.І. Келеберда