Справа № 200/10723/18-а
Суддя: Пасічник С.С.
Дата ухвалення: 2019-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 квітня 2019 року

м. Київ

справа №200/10723/18-а

адміністративне провадження №К/9901/10672/19

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Пасічник С. С., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17.12.2018 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2019 у справі №200/10723/18-а за позовом ОСОБА_2 до Державної фіскальної служби України про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації,

УСТАНОВИВ:

16.04.2019 в автоматизованій системі документообігу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду зареєстрована зазначена касаційна скарга, яка, однак не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), оскільки, всупереч приписів частини четвертої цієї статті, не додано документ про сплату судового збору.

Водночас позивач порушує питання про відстрочення сплати судового збору з посиланням на її майновий стан і сплатою цього збору в судах попередніх інстанцій за подання позовної заяви та апеляційної скарги у цій справі, а також зазначає, що має на утриманні малолітню доньку та мати - інваліда 1 "А" групи, яка потребує постійного догляду і допомоги, в тому числі матеріальної. При цьому вказує на те, що розмір її заробітної плати у 2019 році суттєво зменшився.

Так, згідно з приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведені положення процесуального закону дають підстави для висновку, що відстрочення сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Однак визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Також за змістом частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI).

У відповідності до статті 8 Закону №3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже наведеними правовими нормами КАС України та Закону №3674-VI встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб'єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Втім особа, яка порушує таке питання, повинна навести обґрунтування обставин (з наданням на їх підтвердження доказів), свідчать про неможливість здійснення оплати цього збору до закінчення розгляду справи судом касаційної інстанції.

На підтвердження обставин, на які у своєму клопотанні посилається ОСОБА_2, остання подала індивідуальні відомості про застраховану особу з Пенсійного фонду України, а також копії свідоцтва про народження дитини ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорту матері заявниці - ОСОБА_2, довідки до акта огляду МСЕК щодо встановлення інвалідності останньої, свідоцтва про її народження та свідоцтва про одруження.

Разом з тим подані заявницею докази містять дані про отримання нею річного доходу за 2018 календарний рік у сумі 192289,73 гривень, тоді як розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання до суду цієї касаційної скарги, не перевищує 5 відсотків такого доходу, при цьому позивач не підтвердила наявності інших, передбачених законодавством підстав, для відстрочення сплати вказаного збору, а також не надала відомостей і документів стосовно конкретного розміру витрат на утримання малолітньої доньки і матері, якій встановлена інвалідність.

Ураховуючи викладене, в контексті вказаних позивачем мотивів та в обсязі наданих на їх підтвердження доказів, з урахуванням встановленого наведеними законодавчими приписами правового режиму регулювання питання відстрочення сплати судового збору, визначених законодавцем умов і підстав для цього, подане ОСОБА_2 клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до підпункту третього пункту третього частини другої статті 4 Закону №3674-VI (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) ставка судового збору за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Позовна заява подана фізичною особою у 2018 році й містила вимогу немайнового характеру (про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації від 24.09.2018 №4130/1/99-99-13-02-03-14/ІПК).

За змістом підпункту першого пункту третього частини другої статті 4 Закону №3674-VI (в редакції, чинній на час звернення з цим позовом до суду першої інстанції) за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становила 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У Кодексі адміністративного судочинства України термін "розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб" вживається у значенні - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення (пункт 24 частини першої статті 4 КАС України).

Статтею 7 Закону України від 07.12.2017 №2246-VIII "Про Державний бюджет України на 2018 рік" з 01.01.2018 прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено в розмірі 1762 гривні.

Таким чином, розмір судового збору за подання до суду цієї касаційної скарги становить 1409,60 гривень (1762 гривні*0,4*200%).

Судовий збір підлягає сплаті за реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - 6007; код банку отримувача (МФО) 899998; код класифікації доходів бюджету - 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)"; символ звітності банку - 207; призначення платежу - 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _______ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Згідно з положеннями частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, яка передбачає, у такому випадку, залишення останньої без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 169, 332 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору.

Касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17.12.2018 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2019 у справі №200/10723/18-а за позовом ОСОБА_2 до Державної фіскальної служби України про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації залишити без руху.

Встановити особі, що подала касаційну скаргу, десятиденний з моменту отримання копії ухвали строк для усунення зазначеного недоліку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя С. С. Пасічник