Справа № 615/1980/18
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2019-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

16 квітня 2019 р. № 615/1980/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Білової О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Ділбаряна А.О.,

за участю: позивача - ОСОБА_2, представників: відповідача - Онищенка А.В., третьої особи - Саєнка О.А., Трегуб О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 (АДРЕСА_1, код НОМЕР_1) до Валківської міської ради Харківської області (вул. Харківська, буд. 16, м. Валки, Валківський район, Харківська область, 63002, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Державне підприємство «Харківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» (61145, м. Харків, вул. Космічна, 21, ), про скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

До Валківського районного суду Харківської області звернувся позивач, ОСОБА_2, з адміністративним позовом до Валківської міської ради Харківської області, в якому просить суд:

- скасувати рішення Валківської міської ради від 27 червня 2018 року № 724 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області";

- зобов'язати Валківського міського голову Скрипніченка Валерія Володимировича виконати Окрему Ухвалу Валківського районного суду Харківської області від 07 червня 2016 року.

Ухвалою Валківського районного суду Харківської області від 14.12.18 матеріали цього позову направлено за підсудністю до Харківського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14 січня 2019 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Валківської міської ради Харківської області в частині позовних вимог про скасування рішення Валківської міської ради від 27 червня 2018 року № 724 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області".

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 20.02.2019 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Державне підприємство "Харківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою".

Протокольною ухвалою суду від 13.03.2019 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що рішення Валківської міської ради від 27 червня 2018 року № 724 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області" підлягає скасуванню, оскільки позивач вважає протиправним при проведенні нормативної грошової оцінки земель застосування коефіцієнта КМ1 = 1,5, оскільки вважає, що місто Валки не включено до приміської зони м. Харкова. Також посилається на судові рішення щодо скасування раніше прийнятих рішень Валківської міської ради, та зазначає, що спірним рішенням Валківської міської ради порушуються його права як депутата вказаної ради та інших членів громади м. Валки, які в тому числі уповноважили його представляти їх інтереси.

Представник відповідача не погодився з позовними вимогами та надав заперечення на позов, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що відповідач діяв в межах повноважень, на підставі та у спосіб, визначений чинним законодавством, та зазначив, що спірне рішення не порушує прав позивача.

Позивач, ОСОБА_2, в судовому засіданні просив задовольнити позовні вимог з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача - Валківської міської ради Харківської області Онищенко А.В. - в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на обставини, викладені у запереченнях на позов.

Представники третьої особи - Державного підприємства «Харківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» Саєнко О.А., Трегуб О.М. - в судовому засіданні просили відмовити в задоволенні позовних вимог, підтримавши позицію відповідача.

Суд, заслухавши пояснення позивача, представників відповідача та третьої особи встановив такі обставини.

Відповідно до Рішення XIV сесії VII скликання Валківської міської ради від 10 лютого 2017 року за № 326 на виконання ст. 18 Закону України «Про оцінку земель», відповідно до ст. 201 Земельного кодексу України, керуючись п. 34 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», рішенням ХНІ сесії Валківської міської ради VII скликання від 23.12.2016 року № 315 «Про затвердження Програми розвитку земельних відносин та забудови території міста Валки на 2017- 2020 роки», з метою економічного регулювання земельних відносин, актуалізації вартості землі на території м. Валки, врахувавши висновки постійних комісій міської ради з питань бюджету, фінансів, соціально-економічного розвитку та комунальної власності, з питань екології, землекористування та будівництва, Валківська міська рада вирішила: надати дозвіл на розробку технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області. Контроль за виконанням даного рішення покладено на постійну комісію з питань екології, землекористування та будівництва (ОСОБА_8.) та заступника міського голови Нізельковського І.О.(а.с.75)

На виконання вказаного рішення Валківською міською радою з Державним підприємством «Харківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» було укладено договір № 173 від 27.04.2017, відповідно до умов якого замовник, Валківська міська рада, доручає, а виконавець, Державне підприємство «Харківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», приймає на себе надання послуг з виготовлення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Валки на території Валківської міської ради Валківського район Харківської області (ДК 021:205- архітектурні інженерні та геодезичні послуги), включаючи одержання висновків відповідних служб і організацій (а.с. 44-45).

У газеті Валківської міської ради «Місток» від 06.06.2017 №54(101) оприлюднено проект регуляторного акту «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області», яким визначено базову нормативну вартість одного квадратного метру земель м.Валки в розмірі 161,22 грн., додаток - технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Валки, в публікації відсутня.

У тому ж самому випуску газети Валківської міської ради «Місток» від 06.06.2017 було також опубліковано аналіз регуляторного впливу проекту регуляторного акту «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області» (а.с. 63-66)

Секретарем Валківської міської ради на адресу Державного підприємства «Харківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» надіслано лист № 02-18/685 від 19.07.2017 з зауваженнями та пропозиціями щодо проекту регуляторного акту (а.с.47-48).

Листом від 21.08.2017 №70/01-724 Державним підприємством «Харківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» надано відповідь з відповідними роз'ясненнями (а.с.49).

Як вбачається з висновку державної експертизи землевпорядної документації Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 29.05.2018 № 1130-18, надані на експертизу матеріали з нормативної грошової оцінки земель м.Валки розроблені на основі існуючої законодавчої та нормативно-методичної бази проведення робіт з грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів.

Висновок містить зауваження та пропозиції щодо землевпорядної документації, а саме:

- матеріали технічної документації привести у відповідність до Стандарту та до вимог Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів та до п.п. 3.3.2 Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації;

- до технічної документації долучити розрахунок грошової оцінки земель ділянок водного фонду;

- картограму агровиробничих груп ґрунтів завірити територіальним органом Дергеокадастру.

Підсумкова оцінка результатів експертизи: Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області не у повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, повертається на доопрацювання. (а.с.23)

На виконання умов договору №173 від 27 квітня 2017 року Державним підприємством «Харківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» відповідачем було отримано технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м.Валки Валківської міської ради Валківського район Харківської області (а.с.84-89), що підтверджується актом прийому-передачі документації від 20.06.2018 (а.с.50)

Рішенням XXIV сесії VII скликання Валківської міської ради від 27 червня 2018 року за №724, відповідно до п.34 частини 1 ст.26, ст.ст.59, 73 Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні", керуючись ст.ст.12, 186, 196, 201 Земельного кодексу України, ст.ст.13, 20, 21, 23 Закону України „Про оцінку земель", ст.ст.30, 38, 62 Закону України „Про землеустрій", ст.289 Податкового кодексу України, Законом України «Про засади Державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», розглянувши технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області, виготовлену ДП «Харківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», врахувавши позитивний висновок державної експертизи землевпорядної документації від 29.05.2018 року № 1130-18 та висновок постійної комісії міської ради з питань бюджету, фінансів, соціально-економічного розвитку та комунальної власності, Валківською міською радою вирішено: затвердити технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області. Середня (базова) вартість їм земель міста Валки на 01.01.2019 р. становить 92,73 грн/м2. Ввести в дію нормативну грошову оцінку земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області з 01.01.2019 року. Рішення XV сесії Валківської міської ради XXIV скликання від 30 грудня 2003 року «Про затвердження технічної документації з грошової оцінки земель населених пунктів м. Валки Валківського району Харківської області» втрачає чинність з 01.01.2019 року. Нормативна грошова оцінка земель міста Валки Валківської міської ради Банківського району Харківської області Валківської міської ради підлягає щорічній індексації відповідно до вимог діючого законодавства. Секретарю міської ради ОСОБА_10 забезпечити оприлюднення даного рішення у встановлений законодавством спосіб та направити його копію до Південної ОДПІ ГУ ДФС в Харківській області та до Валківського відділення Держеокадастру. Контроль за виконанням даного рішення покласти на постійні комісії міської ради з питань бюджету, фінансів, соціально-економічного розвитку та комунальної власності (ОСОБА_1) та з питань екології землекористування та будівництва (ОСОБА_8.).

Рішення XXIV сесії VII скликання Валківської міської ради від 27 червня 2018 року за №724 опубліковано у газеті Валківської міської ради «Місток» від 09.07.2018 №68(115) (а.с.51-52)

Позивач, звертаючись з позовом до суду, вважає протиправним застосування третьою особою при розробці нормативної грошової оцінки земель м.Валки коефіцієнта КМ1 = 1,5, оскільки стверджує про невіднесення міста Валки до приміської території зони м. Харкова. Також в усних поясненнях зазначив, що проект розробленої технічної документації на був оприлюднений, послався на постанови Валківського районного суду Харківської області від 09.01.2013 по справі № 2006/1476/12 та від 07.06.2016 по справі №615/1182/15-а щодо скасування попередніх рішень Валківської міської ради, та зазначає, що спірним рішенням Валківської міської ради порушуються його права як депутата вказаної ради та інших членів громади м. Валки, які в тому числі уповноважили його представляти їх інтереси.

Надаючи оцінку доводам позивача про порушення його прав спірним рішенням Валківської міської ради від 27 червня 2018 року № 724 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області", суд виходить з такого.

Щодо прав та інтересів позивача, на захист яких він звернувся до суду з цим позовом, суд зазначає таке.

Правовий статус депутата місцевої ради як представника інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого органу та рівноправного члена місцевої ради, а також гарантії депутатської діяльності визначені та встановлені Конституцією України, Законом № 280-97/ВР та Законом України від 11 липня 2002 року № 93-IV «Про статус депутатів місцевих рад».

Відповідно до положень зазначених законів депутат місцевої ради має право реалізувати свої права щодо внесення пропозицій для розгляду їх радою та її органами, пропозицій і зауважень до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті, на розгляд ради та її органів пропозицій з питань, пов'язаних з його депутатською діяльністю.

Саме у такий спосіб депутат місцевої ради реалізує своє право на участь у діяльності ради та у прийнятті радою відповідних рішень.

Отже, можна дійти висновку, що депутат ради законодавчо не наділений правом здійснювати представництво інтересів територіальної громади в судах. Нормами чинного законодавства для депутата встановлений особливий спосіб впливу як на прийняття рішень органом місцевого самоврядування, так і на життя мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці.

Подібна позиція викладена у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 817/2297/14.

Позивач звернувся до суду саме з позовом про оскарження нормативно-правового акту органу місцевого самоврядування, тому на його статус у даному судовому провадженні не впливає наявність у нього депутатських повноважень, отже його твердження про звернення до суду на захист прав інших членів громади м. Валки не є обґрунтованим.

Також суд не приймає до уваги посилання позивача на наявність у нього довіреності від імені інших членів громади м. Валки, оскільки позивач звернувся з цим позовом від свого імені, саме він як фізична особа є позивачем, а не представником, який діє від імені та в інтересах осіб, які видали йому такі довіреності.

З огляду на зазначене, при розгляді цієї справи суд має встановити, чи є позивач особою, щодо якої спірний нормативно-правовий акт органу місцевого самоврядування або до правовідносин, у яких буде застосовуватися цей акт.

Саме вказані обставини будуть визначати підтвердження або спростування порушення прав позивача, що є однією з обов'язкових умов для задоволення позову щодо оскарження нормативно-правового акту.

Відповідно до п. 2 ч. 1 та ч. 2 ст. 264 КАС України правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо законності та відповідності правовим актам вищої юридичної сили нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, інших суб'єктів владних повноважень. Право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб'єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Як пояснив позивач в судовому засіданні, він має пільгу з плати за землю, тому на цей час спірний нормативно-правовий акт до нього не застосовується, однак зазначив, що у разі скасування відповідної пільги, чого він не виключає, або у разі переоформлення ним прав на наявні земельні ділянки на його сина, який не користується пільгою - той буде змушений сплачувати земельний податок у більшому розмірі.

Суд критично ставиться до вказаного обґрунтування можливого порушення прав позивача, оскільки щодо нього спірний нормативно-правовий акт не був застосований та об'єктивні підстави такого застосування відсутні. Щодо можливих негативних наслідків для інших осіб, такі обставини можуть бути підставою для захисту прав саме таких, а не позивача, фізичних осіб у разі дотримання умов, визначених ч. 2 ст. 264 КАС України.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено, ані те, що до нього застосовано спірний нормативно-правовий акт, ані те, що він є суб'єктом правовідносин, у яких цей акт буде застосовано.

Разом з цим суд зазначає, що відповідно до ч. 10 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.

У рішенні № 7-рп/2009 від 16.04.2009 (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) Конституційний Суд України зазначив:

Зі змісту частини другої статті 144 Конституції України та частини десятої статті 59 Закону вбачається, що рішення органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з мотивів невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними з ініціативи заінтересованих осіб судом загальної юрисдикції, тобто в судовому порядку.

Отже, умовою звернення до суду з позовом про визнання незаконним (протиправним) рішення органу місцевого самоврядування є заінтересованість позивача.

В контексті завдань адміністративного судочинства (ст. 2 КАС України) звернення до суду є способом захисту порушених прав, свобод або законних інтересів позивача. Тому особа повинна довести (а суд - встановити), що їй належать права, свободи або законні інтереси, за захистом яких вона звернулася до суду. Права, свободи та законні інтереси, які належать конкретній особі (особам) є предметом судового захисту.

Заінтересованість повинна мати правовий характер, який виявляється в тому, що рішення суду повинно мати правові наслідки для позивача.

Заінтересованість повинна мати об'єктивну основу. Юридична заінтересованість не випливає з факту звернення до суду, а повинна передувати йому. Тому для відкриття провадження у справі недостатньо лише твердження позивача, наведеного у позовній заяві, про порушення права, свободи або законного інтересу.

Тож, у справі, що розглядається, суд має з'ясувати, чи має позивач матеріально-правову зацікавленість (інтерес) в оскарженні спірного рішення Валківської міської ради.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Суд звертає увагу, що позивач звернувся за захистом не прав, а своїх законних інтересів, пов'язаних із здійсненням місцевого самоврядування, як член територіальної громади міста Валки. Цей інтерес позивач вбачає у незаконному застосуванні коефіцієнту КМ.=1,5 при розрахунку базової вартості одного квадратного метра землі м.Валки, який впливає на розміри плати за землю.

За своїм смисловим навантаженням термін «законний інтерес» є тотожним «охоронюваному законом інтересу», оскільки саме законність обумовлює надання інтересу правової охорони.

Поняття законного (охоронюваного законом) інтересу міститься в рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 у справі № 1-10/2004, згідно з яким поняття "охоронюваний законом інтерес" у логічно-смисловому зв'язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об'єктивного і прямо не опосередкований у суб'єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Ознаки, притаманні законному інтересу, визначені у вже згадуваному рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 у справі № 1-10/2004. Поняття "охоронюваний законом інтерес" означає правовий феномен, який:

а) виходить за межі змісту суб'єктивного права;

б) є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони;

в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб;

г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права;

д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом;

є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом.

Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб'єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним. Розмежовуючи суб'єктивне право, і пов'язаний з ним інтерес, Конституційний Суд України зазначає, що перше є особливим дозволом, тобто дозволом, що відображається у відомій формулі: "Дозволено все, що передбачено у законі", а друге - простим дозволом, тобто дозволом, до якого можна застосовувати не менш відоме правило: "Дозволено все, що не забороняється законом".

Інтерес, навіть перебуваючи під охороною закону чи права, на відміну від суб'єктивного права, не має такої правової можливості, як останнє, оскільки не забезпечується юридичним обов'язком іншої сторони. Законний інтерес відбиває лише легітимне прагнення свого носія до того, що не заборонено законом, тобто тільки його бажання, мрію, потяг до нього, а отже - й не юридичну, а фактичну (соціальну) можливість.

Це прагнення у межах сфери правового регулювання до користування якимось конкретним матеріальним або нематеріальним благом. Відмінність такого блага від блага, яке охоплюється змістом суб'єктивного права, полягає в тому, що користування благом, на яке особа має право, визначається можливістю в рамках закону, а до якого має законний інтерес - без вимог певних дій від інших осіб або чітко встановлених меж поведінки.

З огляду на вимоги статтей 2, 5 КАС України, об'єктом судового захисту в адміністративному судочинстві є не будь-який законний інтерес, а порушений суб'єктом владних повноважень.

Для визначення інтересу як об'єкту судового захисту в порядку адміністративного судочинства, окрім загальних ознак інтересу, він повинен містити спеціальні, визначені КАС України. Якщо перша група ознак необхідна для віднесення тієї чи іншої категорії до інтересу, то друга - дозволяє кваліфікувати такий інтерес як об'єкт судового захисту в адміністративному судочинстві.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Зі змісту наведених правових норм випливає, що судовому захисту в адміністративному судочинстві підлягає законний інтерес, який має такі ознаки:

(а) має правовий характер, тобто перебуває у сфері правового регулювання;

(б) пов'язаний з конкретним матеріальним або нематеріальним благом;

(в) є визначеним. Благо, на яке спрямоване прагнення, не може бути абстрактним або загальним. У позовній заяві особа повинна зазначити, який саме її інтерес порушено та в чому він полягає;

(г) є персоналізованим (суб'єктивним). Тобто належить конкретній особі - позивачу (на це вказує слово «її»);

(д) суб'єктом порушення позивач вважає суб'єкта владних повноважень.

Обставинами, що свідчать про очевидну відсутність у позивача законного інтересу (а отже і матеріально-правової заінтересованості), є:

(а) незаконність інтересу - його суперечність Конституції, законам України, принципам права;

(б) не правовий характер вимог - вимоги не породжують правових наслідків для позивача. Це виключає можливість віднесення спору до «юридичного» відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України;

(в) встановлена законом заборона пред'явлення позову на захист певного інтересу (наприклад, заборона оскаржувати рішення дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя особою, яка подала скаргу на суддю);

(г) коло осіб, які можуть бути позивачами, прямо визначено законом, і позивач до їх числа не належить (це свідчить про відсутність матеріальної правоздатності);

(д) позивач звернувся за захистом інтересів інших осіб - держави, громади, фізичної або юридичної особи без відповідних правових підстав або в інтересах невизначеного кола осіб.

Законний інтерес може бути захищено судом, якщо позивач вважає, що його законний інтерес, за захистом якого він звернувся до суду:

а) порушено (щодо протиправних діянь, які мали місце і припинилися) або

б) порушується (щодо протиправних діянь, які тривають); або

в) створюються перешкоди для його реалізації (щодо протиправних діянь, які тривають і є перешкодами для реалізації права в теперішньому або в майбутньому часі) або

г) мають місце інші ущемлення законних інтересів.

З наведеного слідує необхідність з'ясування судом обставин, що свідчать про порушення інтересу. Позивач повинен довести, що він має законний інтерес і є потерпілим від порушення цього інтересу з боку суб'єкта владних повноважень.

Суд дійшов висновку, що доводи позивача не містять жодного обґрунтування негативного впливу оскаржуваного рішення на конкретні реальні індивідуально виражені права, свободи чи інтереси позивача. Це свідчить про відсутність предмету захисту у суді, адже позивачем не визначено права, свободи чи інтересу, які мають бути захищені (поновлені) у судовому порядку.

З урахуванням вище наведених загальних підходів, суд зазначає, що позивач не визначив, з яким конкретним матеріальним або нематеріальним благом пов'язаний його інтерес та що цей інтерес належить саме позивачу. Позивач не обґрунтував свій особистий, безпосередній, індивідуальний інтерес, а покликається на порушення інтересу територіальної громади, частиною якої він є, і для якої, на його думку, цей інтерес має значення.

Безпосередньо позивач не є потерпілим від оскаржуваного рішення, оскільки воно не спричинило суттєвого негативного впливу саме на позивача і він не зазнав жодної реальної шкоди.

Встановлення відсутності матеріально-правової заінтересованості позивача є самостійною і достатньою підставою для відмови у задоволенні позову.

Оскільки з'ясування матеріально-правової заінтересованості позивача передує розгляду питання щодо правомірності рішення, котре оскаржується, відсутність такої заінтересованості позивача є підставою для відмови у задоволенні позову незалежно від правомірності чи неправомірності оскарженого рішення.

Подібна позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 20 лютого 2019 року у справі № 522/3665/17.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що недоведеність порушення прав та інтересів позивача спірним нормативно-правовим актом є належною та достатньою підставою для відмови в задоволенні позовних вимог.

Щодо доводів позовної заяви в частині порушень процедури затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 23 Закону України "Про оцінку земель» технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.

Згідно з частиною першою статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Відповідно до частини першої статті 33 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" від 11 вересня 2003 року № 1160-ІУ у разі внесення на розгляд сесії ради проекту регуляторного акта без аналізу регуляторного впливу відповідальна постійна комісія приймає рішення про направлення проекту регуляторного акта на доопрацювання органу чи особі, яка внесла цей проект.

Згідно з частиною другою статті 33 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" за мотивованим поданням депутата ради, постійної комісії ради, голови районної або обласної ради відповідальна постійна комісія може прийняти рішення про забезпечення підготовки в порядку, встановленому частинами другою та третьою статті 34 цього Закону, експертного висновку щодо регуляторного впливу проекту регуляторного акта, внесеного цим депутатом ради, постійною комісією ради, головою районної або обласної ради. У цьому разі аналіз регуляторного впливу не готується, а експертний висновок щодо регуляторного впливу готується відповідно до вимог статті 8 цього Закону.

Частиною третьою статті 33 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" визначено, що у разі внесення на розгляд засідання виконавчого органу ради чи внесення на затвердження сільським, селищним, міським головою проекту регуляторного акта без аналізу регуляторного впливу цей проект повертається його розробникові на доопрацювання.

Відповідно до частини першої статті 35 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" оприлюднення з метою одержання зауважень і пропозицій проектів регуляторних актів, прийняття яких належить до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських, районних у містах рад, а також сільських, селищних та міських голів, проводиться до внесення цих проектів на розгляд засідання відповідного виконавчого органу ради або до внесення їх на затвердження відповідному сільському, селищному, міському голові.

Частиною четвертою статті 35 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" передбачено, що зауваження і пропозиції щодо оприлюдненого проекту регуляторного акта, внесеного на розгляд сесії ради, та відповідного аналізу регуляторного впливу надаються фізичними та юридичними особами, їх об'єднаннями розробникові цього проекту та головній постійній комісії ради.

Відповідно до статті 36 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" регуляторний акт не може бути прийнятий або схвалений уповноваженим на це органом чи посадовою особою місцевого самоврядування, якщо наявна хоча б одна з таких обставин: відсутній аналіз регуляторного впливу; проект регуляторного акта не був оприлюднений.

У газеті Валківської міської ради «Місток» від 06.06.2017 №54(101) оприлюднено проект регуляторного акту «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області».

Також у газеті Валківської міської ради «Місток» від 06.06.2017 №54(101) опубліковано аналіз регуляторного впливу проекту регуляторного акту «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області» (а.с. 63-66)

З проаналізованих документів та положень чинного законодавства, суд приходить до висновку, що відповідачем не дотримані вказані вище законодавчі вимоги, оскільки:

- опублікований 06.06.2017 проект рішення "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Валки Валківської міської ради Валківського району Харківської області" має іншу базову нормативну вартість 1 кв.м. земель м. Валки - 161,22 грн, ніж у спірному рішенні - 92,73 грн. Також разом з цим проектом не опубліковано додаток до нього - Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Валки, яка на той час взагалі не була розроблена, що унеможливлює надання обґрунтованих зауважень та пропозицій до такого проекту рішення, та свідчить про намагання формального дотримання відповідачем прав осіб, які мають право ознайомитися з відповідним проектом;

- відповідно і аналіз регуляторного впливу, який був опублікований відповідачем 06.06.2017, не готувався до конкретного проекту технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Валки, який був переданий замовнику - відповідачу по справі, тільки 20.06.2018;

- наявність позитивного експертного висновку №1130-18 від 29.05.2018, про який зазначено в спірному рішенні ради від 27 червня 2018 року № 724, спростовується його змістом, відповідно до якого Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Валки не у повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства та документація повертається на доопрацювання.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що відповідно до статті 36 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" нормативна грошова оцінка земель м.Валки як регуляторний акт не могла бути затверджена уповноваженим на це органом місцевого самоврядування - відповідачем по справі.

Отже, відповідачем не дотримано процедуру прийняття спірного нормативно-правового акту, однак оскільки позивачем не доведено порушення його прав та інтересів спірним рішенням, допущені відповідачем порушення не впливають на загальний висновок суду про наявність підстав для відмови в задоволенні позову, у зв'язку з чим дослідження підстав застосування коефіцієнта Км1=1,5 при обрахунку базової вартості 1 кв.м. землі м.Валок не є необхідним.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 241-247, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 (АДРЕСА_1, код НОМЕР_1) до Валківської міської ради Харківської області (вул. Харківська, буд. 16, м. Валки, Валківський район, Харківська область, 63002, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Державне підприємство «Харківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» (61145, м. Харків, вул. Космічна, 21, ) про скасування рішення - відмовити.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення складено 26 квітня 2019 року.

Суддя Білова О.В.