Справа № 855/131/19
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2019-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/131/19
УХВАЛА

25 квітня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Бєлової Л.В. та суддів Безименної Н.В., Кучми А.Ю. перевіривши позовну заяву ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії, кандидата на пост Президента України ОСОБА_3, кандидата на пост Президента України ОСОБА_4 про визнання протиправними дій та зобов'язання утриматися від вчинення дії,

ВСТАНОВИЛА:

24 квітня 2019 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії, Кандидата на пост Президента України ОСОБА_3, Кандидата на пост Президента України ОСОБА_4, в якому позивач просив:

- визнати дії суб'єкта владних Відповідача 1, пов'язані з проведенням Теледебатів протиправними, такими, що не відповідають нормам чинного законодавства та зобов'язати утриматися від подальшого проведення Чергових виборів Президента України 31 березня 2019 року як таких, що втратили свою законність;

- визнати дії суб'єкта владних повноважень - Відповідача 3 - Президента України - Кандидата, пов'язані з участю у Теледебатах, протиправними - такими, що не відповідають нормам чинного законодавства;

- визнати дії Відповідача 2 - Кандидата, пов'язані з участю у Теледебатах, протиправними - такими, що не відповідають нормам чинного законодавства.

Розглянувши заявлені позивачем вимоги, колегія суддів дійшла висновку про необхідність залишення адміністративного позову без розгляду з урахуванням наступного.

Зі змісту позовної заяви вбачається, позивач оскаржує дії Центральної виборчої комісії, кандидата на пост Президента України ОСОБА_3, кандидата на пост Президента України ОСОБА_4, які мали місце 19.04.2019.

Порядок розгляду даної категорії справ регулюється нормами Глави 11 § 2 Кодексу адміністративного судочинства України «Розгляд окремих категорій термінових адміністративних справ».

Відповідно до ч. 3 ст. 277 КАС України кандидат на пост Президента України, партія (блок) - суб'єкт виборчого процесу мають право оскаржувати дії іншого кандидата на пост Президента України, його довіреної особи, якщо ці дії спрямовані на порушення встановленого законом порядку висунення кандидата, проведення передвиборної агітації, інші порушення їхніх прав або виборчих прав громадян. Виборець має право оскаржувати дії кандидата на пост Президента України, його довіреної особи, якщо ці дії порушують його виборчі права

Згідно з ч. 6 ст. 277 КАС України рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, у тому числі рішення Центральної виборчої комісії із встановлення результатів виборів, можуть бути оскаржені у порядку, передбаченому ст. 273 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 273 КАС України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб'єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб'єкти ініціювання референдуму.

Згідно з ч. 2 ст. 273 КАС України виборець, учасник всеукраїнського референдуму (громадянин України, який має право голосу у відповідних виборах або референдумі) може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, якщо такі рішення, дія чи бездіяльність безпосередньо порушують його виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі чи процесі референдуму.

Частиною 6 ст. 273 КАС України передбачено, що позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п'ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Відповідно до ч. 7 ст. 277 КАС України дії кандидатів на пост Президента України, їхніх довірених осіб оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Отже, позов щодо оскарження рішення, дії чи бездіяльності Центральної виборчої комісії та кандидата в Президенти України може бути поданий до Шостого апеляційного адміністративного суду (окрім справ щодо встановлення результатів виборів або всеукраїнського референдуму) не пізніше п'ятого дня із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності. У випадку пропуску такого строку позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Тобто, для правильного вирішення питання щодо дотримання позивачем положень статті 273 КАС України є визначення предмету позову та дати виникнення спірних правовідносин.

У свою чергу, відповідно до ч. 1 - 3 ст. 270 КАС України, на обчислення строків, встановлених статтями 273 - 277, 280 - 283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Останнім днем строку, який має закінчитися з настанням певної події, є день, що передує дню вказаної події.

Колегія суддів зауважує, що частина 5 ст. 270 КАС України містить імперативну норму, відповідно до якої, днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Важливим елементом вказаних строків є момент їх початку, який визначається днем прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Як вбачається з позовної заяви, позивач оскаржує дії Центральної виборчої комісії, кандидата на пост Президента України ОСОБА_3, кандидата на пост Президента України ОСОБА_4, які мали місце 19.04.2019 (день проведення теледебатів та дебатів на НСК «Олімпійський»), а тому останнім днем для подання позову є 23.04.2019. Однак, позовна заява надійшла до Шостого апеляційного адміністративного суду 24.04.2019, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції Шостого апеляційного адміністративного суду.

Зазначений висновок щодо обрахунку початку перебіу строку на звернення до суду із позовною заявю відповідає висновкам, викладеним у постанові Верховного Суду від 15.02.2019 у справі 855/32/19.

Також, колегія суддів звертає увагу, що даний позов здано до поштового відділення - 22.04.2019, однак у відповідності до ч. 1 - 3 ст. 270 КАС України, на обчислення строків, встановлених статтями 273 - 277, 280 - 283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу, зокрема, що строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява здана на пошту або передано іншими відповідними засобами зв'язку.

Згідно п. 8.1.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 15 від 01.11.2013 «Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом» важливим елементом цих строків є момент їх початку, який визначається днем прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності. Це перша відмінність строку звернення до суду щодо вирішення виборчих спорів від строку звернення до суду в інших спорах адміністративної юрисдикції, в яких, як правило, цей строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, у виборчих спорах немає необхідності з'ясування обставин щодо дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Таке правове становище дозволяє чітко визначити початок строку звернення до суду для вирішення виборчих спорів, який не залежить від суб'єктивного сприйняття позивачем моменту порушення його права чи інтересу.

При цьому, законодавцем не передбачено можливість поновлення пропущеного п'ятиденного строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії.

У контексті наведеного, суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Крім іншого, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що оскільки позовна заява ОСОБА_2 надійшла до суду з пропуском встановленого процесуальним законом п'ятиденного строку звернення до суду та з огляду на швидкоплинність виборчого процесу, остання підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 243, 248, 270, 271, 273 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії, кандидата на пост Президента України ОСОБА_3, кандидата на пост Президента України ОСОБА_4 про визнання протиправними дій та зобов'язання утриматися від вчинення дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі її апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень КАС України, апеляційна скарга подається учасниками справи до Верховного суду через Шостий апеляційний адміністративний суд.

Суддя-доповідач Л.В. Бєлова

Судді Н.В. Безименна

А.Ю. Кучма

Головуючий суддя Бєлова Людмила Василівна

Судді: Безименна Наталія Вікторівна

Кучма Андрій Юрійович