Справа № 826/18418/16
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2019-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

20 березня 2019 року справа №826/18418/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Кузьменка В.А., суддів Арсірія Р.О., Огурцова О.П., за участю секретаря Яцюти М.С. та представників:

позивача: ОСОБА_1;

відповідача: не з'явились

розглянувши у судовому засіданні адміністративну справу

за позовомОСОБА_2 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_2.)
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України (далі по тексту - відповідач, ДАБІ)
провизнання протиправним та скасування наказу від 09 листопада 2016 року №359
На підставі частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 20 березня 2019 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення (скорочене рішення).

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва, оскільки вважає протиправним наказ Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 24 листопада 2015 року №КС 91 та реєстрації декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності від 30 грудня 2015 року №КС 25, у зв'язку із тим, що він прийнятий з порушенням порядку проведення перевірок (акт перевірки, протокол або припис позивачу не надавались), а позивач має всі необхідні документи для реєстрації декларацій.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 січня 2017 року відкрито провадження в адміністративній справі №826/18418/16, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 травня 2017 року зупинено провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі №810/4127/16 за позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування рішення від 09 листопада 2016 року №338.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 листопада 2018 року поновлено провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

Відповідач подав заперечення на позовну заяву, у якому вказав про безпідставність позовних вимог, оскільки перевірку об'єкта будівництва ОСОБА_2 проведено на законних підставах, а реєстрація повідомлення та декларації скасовані правомірно, оскільки під час проведення позапланової перевірки встановлено достатньо порушень вимог містобудівного законодавства, що дають право органу державного архітектурно-будівельного контролю стверджувати про самочинність об'єкта будівництва та наведення у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації недостовірних даних.

В судовому засіданні 20 березня 2019 року представник позивача позовні вимоги підтримав, представник відповідача до суду не прибув.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Відповідно до наказу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 09 листопада 2016 року №359 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації" відповідно до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", на підставі рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу по роботі з дозвільними документами від 09 листопада 2016 року №338 скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 24 листопада 2015 року №КС 91 на об'єкт будівництва "Будівництво житлового будинку", що розташований за адресою: Київська обл., Вишгородський район, с. Нові Петрівці, замовник будівництва - ОСОБА_2, та скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності від 30 грудня 2015 року №КС 25 на цей же об'єкт.

Відповідно до частини першої статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Згідно з частиною першою статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Частина друга статті 391 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачає, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Таким чином, реєстрація декларації може бути скасована у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, згідно з абзацом одинадцятим пункту 14 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (далі по тексту - Порядок №466) у разі виявлення Інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню Інспекцією.

З наведених правових норм вбачається, що скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації здійснюється у зв'язку із виявленням недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом з тим, відповідачем не надано суду будь-яких доказів, які б свідчили про зазначення ОСОБА_2 у деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації недостовірних даних, що є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, та, що проектна документація розроблена з істотними порушеннями законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, суд встановив, що постановою Київського окружного адміністративного суду від 24 березня 2017 року у справі №810/4127/16 за позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування рішення від 09 листопада 2016 року №338, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 21 червня 2017 року, визнано протиправним та скасовано рішення Головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_3 від 09 листопада 2016 року №338 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації".

При цьому у постанові Київського окружного адміністративного суду від 24 березня 2017 року у справі №810/4127/16 встановлено наступні обставини: "Рішенням головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_3 від 09.11.2016 року №338 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації" яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 24.11.2015 № КС91 та реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності від 30.12.2015 №КС25.

Зі змісту даного рішення слідує, що підставою для його прийняття є встановлення в результаті позапланової перевірки факту виконання замовником, тобто позивачем, будівельних робіт з будівництва шестиквартирного житлового будинку за відсутності вихідних даних проектування (технічних умов), даних інженерних вишукувань, проектної документації стадії Проект, наказу на затвердження проектної документації за №б/н від 02.12.2015, акту прийому-передачі зазначеної проектної документації, чим, на думку відповідача, позивач порушив вимоги ст. ст. 29, 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво". Дані наведені в ТЕП, зазначених в МБУ, перевищують відсоток забудови, наведених в декларації про готовність, а саме: згідно даних в декларації про готовність відсоток забудови становить: 340,4 м2/0,996 га х100% =34,17%, що перевищує гранично допустимий показник (згідно МБУ 30%).

Замовником будівництва виконані будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку на земельній ділянці, яка не була відведена для цієї мети, без отримання вихідних даних для проектування, без належним чином розробленої та затвердженої проектної документації.

Так, в оскаржуваному рішенні зроблено висновок про те, що замовник в деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації навів недостовірні дані, що, на думку відповідача, є підставою вважати об'єкта самочинним будівництвом…

…Як встановлено судом у позивача на момент проведення та закінчення будівельних робіт була зареєстрована у відповідності до чинного законодавства декларація про початок виконання будівельних робіт, що давало йому право на будівництво житлового будинку.

Відповідно до п. 4.6.1. ДБН 2.2-3-2014 та п. 11.2. Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 16.05.2011 №45 із подальшими змінами, для об'єктів І та II категорій складності проектування здійснюється в одну стадію - стадія робочий проект.

Як слідує з матеріалів справи, спірний будинок відноситься до І-II категорії складності, отже, наявність робочого проекту є достатньою підставою для початку та завершення його будівництва.

Представником позивачем подано до суду копію робочого проекту будівництва будинку та зазначено, що на даний час будинок зданий в експлуатацію, частина квартир продана іншим особам, крім того, жодним нормативно-правовим актом не передбачено зберігання робочого проекту після введення будинку в експлуатацію.

Крім того, як слідує з матеріалів перевірки, інспектором не було витребувано ні у позивача, ні в будь-якої іншої організації проектну документацію на спірний будинок, а тому суду не зрозуміло, на підставі яких доказів інспектор зробив висновок про її відсутність як під час будівництва, так і після введення будинку в експлуатацію.

Щодо твердження відповідача про те, що Замовником виконані будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку на земельній ділянці, яка не була відведена для цієї мети, суд зазначає наступне.

На підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 02.09.2016 року, земельна ділянка з кадастровим номером :03:165:4029 належала ОСОБА_2 Цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)…

…Отже, позивачем побудовано спірний будинок на земельній ділянці, яка була відведена для цієї мети.

Крім того, позивач зазначив, що йому не було відомо про проведення перевірки, жодна документація щодо будівництва спірного будинку у нього не витребовувалася, дозволу потрапити до будинку не запитували.

При цьому ні з матеріалів перевірки, ні з пояснень представника відповідача не вбачається, яким чином інспектором при проведенні перевірки, з виїздом на місце, було встановлено, що земельна ділянка, на якій побудований спірний будинок, належить ОСОБА_2, яким чином він встановив, що перевищення відсотку забудови…

…Всупереч наведеним вимогам відповідач як суб'єкт владних повноважень не довів правомірності своїх дій, не надав суду жодних доказів, які спростовували б доводи позивача.".

Відповідно до частини четвертої статі 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, рішенням суду, яке набрало законної сили, встановлено незаконність рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу по роботі з довільними документами від 09 листопада 2016 року №338, на підставі якого прийнято оскаржуваний наказ.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що наказ Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 09 листопада 2016 року №359 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації" прийнятий не на підставі та не в межах повноважень, що передбачені Законом, а тому підлягає скасуванню як протиправний.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведено правомірність оскаржуваного наказу з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ОСОБА_2 підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, на користь позивача належить стягнути сплачену ним суму судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_2 задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 09 листопада 2016 року №359 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації".

3. Стягнути на користь ОСОБА_2 понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 551,20 грн. (п'ятсот п'ятдесят одну гривню двадцять копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

ОСОБА_2 (АДРЕСА_1; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1);

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26; ідентифікаційний код 37471912).

Дата складення повного рішення суду - 02 квітня 2019 року.

Головуючий суддя В.А. Кузьменко

Судді Р.О. Арсірій

О.П. Огурцов