Справа № 820/2636/18
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2019-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

26 квітня 2019 р. Справа № 820/2636/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Подобайло З.Г.,

Суддів: Григорова А.М. , Тацій Л.В. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.05.2018 року по справі № 820/2636/18

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління ДФС у м. Києві

про скасування податкового повідомлення - рішення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16.05.2018 року задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві про скасування податкового повідомлення - рішення.

13.03.2019р. на зазначене рішення суду Головним управлінням ДФС у м. Києві направлено апеляційну скаргу, до якої додано клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 01.04.2019 року у задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження та про відстрочення сплати судового збору відмовлено.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 01.04.2019 року зазначена апеляційна скарга залишена без руху. Надано Головному управлінню ДФС у м. Києві строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги шляхом направлення до суду клопотання (заяви) про поновлення строку на апеляційне оскарження і докази в підтвердження та докази сплати судового збору в розмірі 1356,83 грн.

Згідно поштового повідомлення Головним управлінням ДФС у м. Києві отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 13.04.2018 року, тобто, строк для усунення недоліків спливає 23.04.2019 р.

19.04.2019р. Головним управлінням ДФС у м. Києві направлено до суду клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, в якій посилається на вимоги ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України, ст. 129 Конституції України, ст. 23 Бюджетного кодексу України та на те, що рішення суду першої інстанції скаржник отримав 24.05.2018. В межах строку на апеляційне оскарження 13.06.2018 ГУ ДФС у м. Києві звернулось з апеляційною скаргою на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.05.2018. Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 25.06.2018 апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк 10 днів для усунення недоліків апеляційної скарги. 20.07.2018 скаржник звернувся з клопотанням про продовження строку на усунення недоліків. Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 25.09.2018 клопотання задоволено частково та продовжено строк на усунення недоліків на 10 днів. Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 29.10.2018 апеляційну скаргу ГУ ДФС у м. Києві було повернуто у зв'язку з несплатою судового збору. З метою реалізації права на апеляційне оскарження, ГУ ДФС у м. Києві було повторно подано апеляційну скаргу. Звертає увагу на те, що на разі відбувається структурна реорганізація ДФС в рамках комплексної реформи ДФС, таке рішення Кабінет Міністрів України затвердив постановою «Про реформування деяких територіальних органів Державної фіскальної служби України» від 28.03.2018, також завершується процес переходу функцій на обласний та місцевий рівень, розпочатий з прийняття Закон України №1797 «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні». Районні податкові інспекції фактично перетворені в центри обслуговування платників. Реформування податкового органу не пов'язано лише із суб'єктивним факторами, а є об'єктивним процесом. Зокрема, в рамках впроваджувальної реформи у податковій сфері відбувається поступове зменшення функцій територіальних органів ДФС з одночасним переданням їх до органів ДФС вищого рівня. На практиці фактично відбувається те, що підрозділ правової роботи ГУ ДФС у м. Києві у зв'язку із скороченням штатної чисельності підрозділів правової роботи районного рівня, приймає на супроводження судової справи сторонами, по яким виступають районні ДПІ. Реорганізація районних ДПІ, призвела до передачі великої кількості судових справ до юридичного підрозділу ГУ ДФС у м. Києві. Відповідно до Порядку організації роботи органів ДФС під час підготовки та супроводження справ у судах і ведення претензійно-позовної роботи. затвердженого наказом ДФС від 12.10.2015р. №778 окремі категорії судових справ передаються на супроводження до ГУ ДФС у м. Києві, що спричинило велике завантаження юридичного управління ГУ ДФС у м. Києві та виникає об'єктивна необхідністю в додатковому часі для вчинення окремих процесуальних дій, участі в судових засіданнях, подачі відзивів тощо. Контролюючий орган не має на меті затягнути судовий процес, а лише реалізувати своє право на апеляційне оскарження. Фінансування ГУ ДФС у м. Києві не залежить від відповідального юриста, а в свою чергу ним було вжито всі можливі заходи щодо реалізації права на апеляційне оскарження, тому просить визнати поважними причини пропуску строку та поновити строк на апеляційне оскарження.

Колегія суддів розглянувши дане клопотання вважає його таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Колегія суддів, зазначає, що доводи заявника про реорганізацію районних ДПІ , яка призвела до передачі великої кількості судових справ до юридичного підрозділу ГУ ДФС у м. Києві, не є належним доказом та поважною підставою пропуску строку на апеляційне оскарження.

Разом з тим, клопотання про поновлення строку не містить в собі жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували неможливість звернення з апеляційною скаргою в межах строку, встановленого законом.

Також, суд враховує практику Верховного Суду в ухвалі від 26.09.2018 справа №753/7279/18, а саме висновки суду, що поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об'єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Апелянт, повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

У низці рішень Європейського суду з прав людини зазначено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 р. зазначено, що обмеження не буде сумісним з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., «якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та постановленою метою».

Так, існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Важливість існування та дотримання строків звернення з апеляційною скаргою також зумовлено і такими обставинами.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким кожна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановляння нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Водночас, суд звертає увагу, що поважними визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, що унеможливлюють вчасне звернення до суду з апеляційною скаргою.

Враховуючи, що процесуальний строк на апеляційне оскарження судового рішення пропущено, підстави, вказані у клопотанні є неповажними, не виконання вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 01.04.2019р., у апелянта було достатньо часу для виконання вимог ухвали суду, колегія суддів приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Також, колегія суддів зазначає, що встановлення строків для подання апеляційної скарги передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків та своєчасного виконання ними передбачених КАС України та іншими законами процесуальних дій.

Обставини, з якими апелянт пов'язує поважність причин пропуску строків звернення, повинні бути доведеними та підтвердженими належними доказами, і дійсно підтверджувати неможливість звернення до суду у встановлений законодавством строк.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Крім того, колегія суддів звертає увагу , що апелянт на протязі тривалого часу , а саме з моменту подачі апеляційної скарги вперше - 18.06.2018р. и по теперішній час так і не надав до суду докази сплати судового збору за подачу апеляційної скарги.

Згідно з ч.3 ст.299 Кодексу адміністративного судочинства України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п'яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст.299 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 11.03.2019 року не виконані апелянтом, недоліки апеляційної скарги не усунуто, а саме у строк, визначений судом, апелянтом не подано заяву (клопотання) про поновлення строку на апеляційне оскарження, тому суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги залишити без задоволення.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.05.2018 року по справі № 820/2636/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві про скасування податкового повідомлення - рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) А.М. Григоров Л.В. Тацій