Справа № 120/1367/19-а
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2019-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

24 квітня 2019 р. Справа № 120/1367/19-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Маслоід Олена Степанівна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1 (вул. Лісова, б. 2, с. Матейків, Барський р-н, Вінницька обл., 23050)

до: Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва ОСОБА_2 (вул. ОСОБА_3, б. 6, оф. 15, м. Київ, 02094)

про: визнання протиправною і скасування постанови про відкриття виконавчого провадження

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва ОСОБА_2 про визнання протиправною і скасування постанови про відкриття виконавчого провадження.

Одночасно позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору. Клопотання обґрунтоване тим, що позивач є особою похилого віку, пенсіонеркою, отримує мінімальну пенсію, крім того, з пенсії здійснюють незаконні, на її думку, відрахування в рахунок погашення безпідставного боргу, від так, позивач не має змоги сплати судовий збір.

Розглянувши вищевказане клопотання позивача, суд встановив наступне.

Згідно ч. 2 ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

У ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» закріплено аналогічне положення, де визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Вказані норми є імперативними та не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з відповідними клопотаннями про відстрочення сплати судового збору.

З матеріалів справи вбачається, що позивачеві на момент звернення до суду 59 років, вона є пенсіонеркою. Разом з тим, позивачем не надано доказів на підтвердження отримання певного розміру її пенсії; наявності або відсутності будь-яких інших доходів, відмінних від неї; позивачем не надано також жодних документів, які б підтверджували відрахування в рахунок погашення боргу на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження № 58513091 від 01.03.2019 року.

За відсутності належних та достатніх документів щодо визначення матеріального положення позивача, суд не має можливості встановити, що належна до сплати сума судового збору дійсно перевищуватиме 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Крім цього, позивачем не зазначено будь-яких інших обставин, які можуть слугувати підставою для задоволення клопотання про відсрочення сплати судового збору у відповідності до вимог діючого законодавства.

Зважаючи на вишевказане, а також беручи до уваги виключність підстав для можливості відстрочення сплати судового збору, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

У відповідності до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Ст. 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені ст. 160, 161 КАС України.

Норми ст. 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

У відповідності до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем не сплачено судовий збір.

У відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру сума судового збору становитиме 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З матеріалів справи вбачається, що позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову відповідача про відкриття виконавчого провадження № 58513091 від 01.03.2019 року. Так, позивачем заявлено дві немайнові вимоги, які є між собою повязаними. Від так, задоволення однієї матиме своїм наслідком задоволення іншої.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» станом на 01.01.2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 921 (одна тисяча девятсот двадцять одна) грн. 00 коп..

Так, за дві взаємоповязані позовні вимоги немайнового характеру позивачу слід сплатити 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 (сорок) коп. (1 921 грн. 00 коп. Х 0,4).

За правилами, визначеними ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого адміністративного позову вимогам ст. 161 КАС України, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків, шляхом надання оригіналу підтверджуючого документу про сплату судового збору у сумі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 (сорок) коп.

Керуючись Законом України «Про державний бюджет України на 2019 рік», Законом України «Про судовий збір» та ст. 132, 133, 160, 161, 169, 171 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва ОСОБА_2 про визнання протиправною і скасування постанови про відкриття виконавчого провадження залишити без руху.

Надати позивачеві 10-денний строк з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, а саме: надання оригіналу підтверджуючого документу про сплату судового збору у сумі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 (сорок) коп.

Дану ухвалу направити позивачеві.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Маслоід Олена Степанівна