Справа № 540/825/19
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2019-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 квітня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/825/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Дубровна В.А., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

встановив:

19 квітня 2019 року ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1.) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Херсонській області (далі - відповідач, ГУ Нацполіції у Херсонській області), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП в Херсонській області "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП в Херсонській області" від 12.09.2017 № 221 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП в Херсонській області від 13.09.2017 № 234 о/с в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 за п.6 ч.І ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" у зв'язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби;

- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора з дорожнього нагляду сектора превенції Олешківського відділення поліції Новокаховського відділу поліції ГУНП в Херсонській області з 14 вересня 2017 року;

- стягнути з ГУНП в Херсонській області () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1) грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу, а саме за період з 14.09.2017 до дня ухвалення судового рішення, виходячи з середньоденного грошового забезпечення позивача, яке належить до видачі після відрахування обов'язкових платежів до бюджету (254,84 грн./день).

Відповідно до ст. 171 КАС України, в редакції Закону України №2147-VIII, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, серед іншого, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Ознайомившись з адміністративним позовом та доданими до нього документами, суддею встановлено наступне.

Частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

При цьому, частиною 5 цієї статі КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, предметом оскарження є наказ начальника ГУНП у Херсонській області "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП у Херсонській області" від 12.09.2017 р. № 221 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1, а також наказ начальника ГУНП у Херсонській області від 13.09.2017 р. № 234 о/с в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1

При цьому, згідно штампу вхідної кореспонденції суду за вх. № 540/825/19 позивач звернувся до суду з вказаним позовом лише 19.04.2019 р., тобто більше, ніж через півтора року після їх видачі.

Натомість, у мотивувальній частині позову щодо строку звернення до суду з даним позовом позивач вважає, що початок перебігу строку звернення розпочався з 16.04.2019 р., пов'язуючи це з врученням йому трудової книжки та копії наказу про звільнення, що підтверджується копією розписки.

При цьому, суд зазначає, що ст. 20, 21 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ передбачено, що особа рядового або начальницького складу має право усно чи письмово послідовно звернутися зі скаргою щодо накладення на неї дисциплінарного стягнення до старшого прямого начальника - аж до міністра внутрішніх справ України або до суду. (ч. 1 ст. 20)

Дисциплінарне стягнення може бути оскаржено протягом трьох місяців з дня ознайомлення з наказом особи, на яку воно накладено. (ч. 1 ст. 21)

З огляду на викладені приписи, моментом обізнаності особи, на яку накладено дисциплінарне стягнення, є день ознайомлення його з наказом.

Враховуючи, що матеріали позовної заяви не містять вказаних відомостей, а вказані докази містяться в матеріалах службового розслідування відповідача, тому суд на стадії відкриття провадження позбавлений можливості вирішити питання щодо дотримання позивачем строків звернення до суду з даним позовом, у зв'язку з чим вказане питання підлягає вирішенню після відкриття провадження у справі, що узгоджується з ч. 3 ст. 123 КАС України.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви судом встановлено, що мотивувальна частина позову містить обґрунтування позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди, проте прохальна частина позову такої вимоги не містить.

Таким чином, позивачу необхідно привести у відповідність зміст позовних вимог з їх обґрунтуванням.

З огляду на зазначене, суд встановив, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме:

- привести у відповідність зміст позовних вимог з їх обґрунтуванням в частині моральної шкоди.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України, суд,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/825/19 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Дубровна В.А.