Справа № 480/4220/18
Суддя: Яковенко М.М.
Дата ухвалення: 2019-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2019 р.Справа № 480/4220/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Яковенка М.М.

суддів: Лях О.П., Бегунц А.О.

секретарі судового засідання: Жданюк Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2019 року по справі № 480/4220/18 (головуючий 1 інстанції Воловик С.В.) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області третя особа Головний державний ветеринарний інспектор Сумської області Лазоренко Євген Анатолійович про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернулась з позовною заявою до Головного Управління Держпродспоживслужби в Сумській області, третя особа: Головний державний ветеринарний інспектор Сумської області Лазоренко Євген Анатолійович, в якій, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ №1591-ОД від 25.09.2018 "Про позапланові заходи зі здійснення державного нагляду (контролю) ФОП ОСОБА_2, ФОП ОСОБА_3, ФОП ОСОБА_1, ФОП ОСОБА_4, ФОП ОСОБА_5, ФОП ОСОБА_6, ФОП ОСОБА_7", виданий першим заступником начальника Головного Управління Держпродспоживслужби в Сумській області ОСОБА_8;

- визнати протиправною та скасувати постанову Головного Управління Держпродспоживслужби в Сумській області №25 від 18.10.2018 про накладення штрафу в сумі 22338,00 грн.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з рішення суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про задоволення позовних вимог, посилаючись на порушення судом при вирішенні справи норм матеріального та процесуального права. В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає, що оскаржуваний наказ є протиправним, оскільки Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності не передбачена така підстава перевірки як звернення керівника структурного підрозділу (лабораторії) Держпродспоживслужби. Сама перевірка також проведена з порушенням вимог вказаного Закону, оскільки позивача ніхто не повідомляв про проведення даної перевірки, направлення не видавалось, в акті перевірки не наведено жодних доказів того, що виявлені порушення встановлених законодавством гігієнічних вимог до обігу харчових продуктів створюють загрозу для життя та/або здоров'я людини або тварини.

Колегія суддів заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Як встановлено судами першої та апеляційної інстанції, що фізична особа-підприємець ОСОБА_1 є суб'єктом господарювання, основним видом економічної діяльності якого є роздрібна торгівля з лотків і на ринках харчовими продуктами, напоями та тютюновими виробами (а.с.18-19).

24 вересня 2018 року до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області надійшло звернення від в.о. директора Шосткинської міжрайонної державної лабораторії Держпродспоживслужби, в якому окрім іншого зазначено, що за результатами перевірки ветеринарно-санітарного огляду продуктів промислового виготовлення на агропромислових ринках встановлено, що у ФОП ОСОБА_1 потужність знаходиться у незадовільному санітарному стані, захаращена, забруднена. Відсутня вода для миття рук. Не дотримується товарне сусідство в холодильних вітринах, в одній вітрині зберігається сира та готова продукція. Санітарна книжка відсутня. Зберігання продукції в холодильній камері та санітарний стан всередині приміщення, дотримання гігієнічних вимог, а також боротьба з гризунами та шкідниками не перевірялось через відсутність власника кіоску. Облік температурних режимів зберігання продукції не ведеться (а.с.204).

Зважаючи на це, начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області 25.09.2018 прийнятий наказ «Про позапланові заходи зі здійснення державного нагляду (контролю) ФОП ОСОБА_2, ФОП ОСОБА_3, ФОП ОСОБА_1, ФОП ОСОБА_4, ФОП ОСОБА_5, ФОП ОСОБА_6, ФОП ОСОБА_7» (а.с.150).

25 вересня 2018 року начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області видане направлення для проведення позапланової перевірки фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (а.с.151).

За результатами перевірки посадовою особою відповідача складено акт позапланового заходу державного контролю стосовно додержання операторами ринку гігієнічних вимог щодо поводження з харчовими продуктами від 28.09.2018 №057 (а.с.152-159), яким встановлено наступні порушення:

- торговий кіоск з продажу риби мороженої, соленої, копченої знаходиться у незадовільному санітарному стані, захаращений сторонніми предметами ( картонні ящики, картон, ганчирки, та інше) Внутрішні стіни кіоску та зовнішня сторона холодильної камери) потребують фарбування;

- не ведеться ефективна боротьба з шкідниками, відсутні клейові або механічні пастки , схема розташування пасток, журнал проведення дератизаційних робіт;

- відсутні умови для проведення миття та дезінфекції підлоги. Лінолеум на підлозі кіоску рваний , діри, під ним деревяні нефарбовані дошки;

- не забезпечене захищення харчових продукті від забруднення на всіх стадіях обігу. Харчові продукти (оселедець солений) зберігається на підлозі кіоску у відкритих пластикових відрах. Хамса солена, відкрита, в деревяних ящиках розташована на прилавках. В одній холодильній вітрині зберігається готова та сира продукція (риба морожена, копчена, солена). В холодильній камері також зберігається сира готова продукція;

- не дотримуються температурні режим зберігання та реалізації продукції. Риба морожена зберігається в картонних ящиках на прилавку без холоду. В холодильній вітрині зберігається риба морожена при температурі 0 градусів, в холодильній камері зберігається риба морожена та солена при температурі -2 град.;

- на час перевірки персоналом не надані відповідним чином оформлені санітарні книжки та навчання щодо гігієнічних вимог до виробництва та обігу харчових продуктів;

- кіоск не забезпечений достатньою кількістю води питної. Вода в кіоск постачається у відрах із водогону ринку за 70-80 метрів. На час перевірки вода була тільки в рукомийнику;

- не можливо провести миття та дезінфекцію кіоску у звязку з його захаращенням сторонніми предметами. Персонал не володіє знаннями з проведення дезінфекції. Відсутні докази проведення дезінфекції (графіки прибирання, інструкції з проведення дезінфекції, використання дезрозчинів,).

01.10.2018 року відповідачем складено припис №010, яким зобовязано ФОП ОСОБА_1 усунути виявлені перевіркою порушення, про що поінформувати Шосткинське міськрайонне управління Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області до 01.11.2018 року (а.с.160-161) та протокол про порушення Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров'я та благополуччя тварин", законодавства про харчові продукти та корми №004, у поясненнях до якого позивач зазначив: "Усі недоліки виправлю" (а.с.162-163).

Листом від 03.10.2018 року № 02.2-18/9432 позивача повідомлено, що розгляд справи про порушення законодавства про харчові продукти відбудеться 18.10.2018 об 10-30 год. (а.с.164).

18.10.2018 року відповідачем прийнята постанова №25, якою на підставі статей 65, 66 Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров'я та благополуччя тварин" на позивача накладений штраф у розмірі 22 338,00 грн. (а.с.98-99).

Здійснюючи апеляційний перегляд справи та надаючи оцінку судовому рішенню першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг колегія суддів виходить з наступного.

Правові та організаційні засади державного контролю, що здійснюється з метою перевірки дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти, корми, здоров'я та благополуччя тварин, а також законодавства про побічні продукти тваринного походження під час ввезення (пересилання) таких побічних продуктів на митну територію України визначено Законом України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров'я та благополуччя тварин" від 18.05.2017 № 2042-VIII (далі - Закон №2042-VIII).

Відповідно до статті 2 Закону №2042-VIII законодавство про державний контроль складається з Конституції України, цього Закону, Митного кодексу України, законів України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів", "Про ветеринарну медицину", "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та інших виданих відповідно до них нормативно-правових актів.

Згідно із частиною 6 статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини, його територіальні органи зобов'язані забезпечити дотримання з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров'я та благополуччя тварин", виключно вимог частин першої, четвертої, шостої - сьомої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частин першої (крім вимоги щодо отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного контролю, або відповідного державного колегіального органу на проведення позапланового заходу) та третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої, восьмої - десятої статті 7, частин першої та другої статті 12, статей 13-18, 20, 21цього Закону.

Відповідно до статті 3 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначеному законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю).

Частина 1 статті 6 Закону № 877-V встановлює вичерпний перелік підстав для здійснення позапланових заходів, а саме:

- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб'єктом господарювання у документі обов'язкової звітності, крім випадків, коли суб'єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов'язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов'язаний повідомити суб'єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною 4 статті 2 цього Закону.

Відповідно до частини 4 статті 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини 4 статті 18 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоровя та благополуччя тварин» заходи державного контролю можуть здійснюватися позапланово у разі виявлення невідповідності або появи обґрунтованої підозри щодо невідповідності, а також в інших встановлених законом випадках.

Як встановлено судом, підставою для прийняття наказу про проведення перевірки позивача слугувало здійснене за результатом проведення перевірки санітарно-ветеринарного огляду продуктів звернення в.о. директора Шосткинської міжрайонної лабораторії Держпродспоживслужби ОСОБА_9 від 24.09.2018 року № 117.

Колегія суддів звертає увагу, що в додаткових поясненнях сторони відповідача та долучених матеріалів є постанова Другого апеляційного адміністративного суду від 16.04.2019 року по справі №480/4215/18, якою залишене без змін рішення Сумського окружного адміністративного суду від 13.12.2018 року, якими фактично підтверджена законність Наказу №1591-ОД від 25.09.2018 року на підставі якого було призначено та проведено позапланову перевірку, втому числі ФОП ОСОБА_1 разом з іншими особами.

Тому, доводи сторони апелянта позивача стосовно протиправності цього наказу є безпідставними, а обставини встановлені за цим судовим рішенням може бути враховано судом при розгляд цієї справи з огляду на положення ч.4 ст.78 КАС України.

Окрім того, як було зазначено судом першої інстанції, що позивач, як субєкт господарювання, який вважає порушеним порядок та підстави призначення перевірки, зокрема виїзної, щодо нього, має захищати свої права шляхом недопуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки. Якщо ж допуск до проведення заходу контролю відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Процедурні порушення під час призначення та/або проведення перевірки контролюючим органом не повинні сприйматися як безумовне свідчення протиправності рішень, прийнятих за результатами відповідної перевірки.

Таким чином, позивач, допустивши посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки, тим самим втратив своє право на оскарження наказу про проведення виїзної перевірки, скасування якого за вказаних обставин не може призвести до відновлення порушених прав ФОП ОСОБА_1, оскільки права останнього порушують лише наслідки проведення такої перевірки.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування наказу «Про позапланові заходи зі здійснення державного нагляду (контролю) ФОП ОСОБА_2, ФОП ОСОБА_3, ФОП ОСОБА_1, ФОП ОСОБА_4, ФОП ОСОБА_5, ФОП ОСОБА_6, ФОП ОСОБА_7» від 25.09.2018 № 1591-ОД є безпідставними та задоволенню не підлягають.

Окрім того, колегія суддів зазначає, що формування своїх позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу «Про позапланові заходи зі здійснення державного нагляду (контролю) ФОП ОСОБА_2, ФОП ОСОБА_3, ФОП ОСОБА_1, ФОП ОСОБА_4, ФОП ОСОБА_5, ФОП ОСОБА_6, ФОП ОСОБА_7» від 25.09.2018 № 1591-ОД в цілому стосовно й інших осіб є безпідставним, бо призначення та проведення переревірки відносно інших осіб, не може порушувати права позивача.

Стосовно позовних вимог щодо визнання протиправною та скасування постанови Головного управління Держпродспоживслужби у Сумській області про накладення штрафу від 18.10.2018 № 25 судова колегія зазначає наступне.

Стаття 43 Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" від 23.12.1997 №771/97-ВР передбачає, що рухомі та/або тимчасові потужності (палатки, кіоски, прилавки, рухомі транспортні засоби для торгівлі) повинні відповідати таким вимогам: 1) утримуватися в чистоті та належному стані; 2) забезпечувати захист від будь-якого ризику забруднення, зокрема від шкідників та гризунів; 3) бути обладнані засобами для підтримання належної особистої гігієни; 4) поверхні (включаючи поверхню обладнань), що контактують з харчовими продуктами, утримуються у непошкодженому стані, легко чистяться та дезінфікуються, зроблені з гладких, нержавіючих, нетоксичних, придатних до миття матеріалів; 5) бути забезпечені гарячою та/або холодною питною водою у необхідній кількості; 6) мати належні засоби для гігієнічного зберігання небезпечних та/або неїстівних речовин та відходів (рідких або твердих), а також засоби для їх зберігання та подальшого поводження та/або мати відповідний договір щодо їх утилізації (знищення); 7) мати належні засоби для підтримання температури, необхідної для зберігання харчових продуктів, та її контролю; 8) забезпечувати розміщення харчових продуктів таким чином, щоб максимально знизити ризик їх забруднення.

Відповідно до статті 49 вказаного Закону оператори ринку дотримуються таких вимог: 1) забороняється прийняття об'єктів санітарних заходів (крім живих тварин), що використовуються для виробництва харчових продуктів, після переробки яких отриманий харчовий продукт є непридатним для споживання людиною; 2) первинна продукція та всі інгредієнти, які зберігаються на потужностях, утримуються в умовах, що запобігають їх псуванню та забезпечують захист від забруднення; 3) харчові продукти повинні бути захищеними від будь-якого забруднення на всіх стадіях виробництва, переробки та/або обігу; 4) ведеться результативна боротьба із шкідниками і гризунами; 5) дотримується температурний режим, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів. Такий режим не повинен перериватися. Виключення щодо дотримання температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, можливе протягом обмеженого періоду часу в процесі підготовки харчового продукту до перевезення, зберігання, продажу, сервірування харчових продуктів за умови, якщо це не спричиняє ризик здоров'ю споживачів; 6) потужності з виробництва, обробки, транспортування, зберігання, первинного пакування перероблених харчових продуктів повинні мати належні приміщення для окремого зберігання перероблених харчових продуктів від неперероблених, у тому числі морозильні камери достатнього розміру; 7) якщо харчові продукти мають зберігатися або пропонуватися до споживання при низьких температурах, вони повинні бути якнайшвидше охолоджені після стадії термічної обробки або останньої стадії виробництва до температури, яка не спричинить ризик здоров'ю споживачів; 8) розморожування харчових продуктів здійснюється таким чином, щоб мінімізувати ризик розмноження патогенних мікроорганізмів або формування токсинів у харчових продуктах. Під час розморожування харчові продукти утримуються при температурі, яка не спричиняє ризик здоров'ю споживача. Якщо рідина, яка виникає внаслідок розморожування, може спричинити ризик здоров'ю, вона зливається у безпечний спосіб. Після розморожування харчові продукти утримуються у спосіб, що мінімізує ризик розмноження патогенних мікроорганізмів або формування токсинів; 9) небезпечні та/або неїстівні речовини, включаючи корми для тварин, чітко маркуються та зберігаються в окремих безпечних контейнерах.

Згідно вимог ДСТУ 4868 2007 "Риба заморожена" заморожену рибу зберігають за температури не нижче ніж мінус 18°С.

Відповідно до п. 1 ч. 1 статті 65 Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров'я та благополуччя тварин" від 18.05.2017 №2042-VIII оператори ринку несуть відповідальність, зокрема, за порушення встановлених законодавством гігієнічних вимог до виробництва та/або обігу харчових продуктів або кормів, якщо це створює загрозу для життя та/або здоров'я людини або тварини, - тягне за собою накладення штрафу на юридичних осіб у розмірі десяти мінімальних заробітних плат, на фізичних осіб - підприємців - у розмірі шести мінімальних заробітних плат.

Згідно із ст. 66 Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров'я та благополуччя тварин" провадження у справах про порушення юридичними особами та фізичними особами - підприємцями цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми здійснюється відповідно до положень цієї статті. Штраф за порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми може бути накладено протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше одного року з дня його вчинення. Справа про порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми (далі - справа) розглядається компетентним органом або його територіальними органами. Від імені зазначених органів розглядати справи мають право головні державні інспектори та головні державні ветеринарні інспектори. Справа розглядається не пізніше п'ятнадцяти робочих днів з дня отримання відповідною посадовою особою протоколу та інших матеріалів справи. За письмовим клопотанням особи, щодо якої складено протокол, розгляд справи відкладається, але не більше ніж на десять робочих днів, для подання нею додаткових матеріалів або з інших поважних причин.

За результатами розгляду справи головний державний інспектор (головний державний ветеринарний інспектор) виносить одну з таких постанов:

1) про накладення штрафу; 2) про закриття справи.

Постанова у справі має містити:

1) прізвище, ім'я, по батькові посадової особи, яка винесла постанову;2) дату і місце розгляду справи;3) відомості про особу, щодо якої винесено постанову, а також потерпілого (за наявності);4) опис обставин, встановлених під час розгляду справи, та доказів, що їх підтверджують;5) посилання на положення законодавства, які були порушені, та/або зазначення підстав для закриття справи;6) посилання на положення закону, які передбачають відповідальність за правопорушення;7) прийняте у справі рішення.

Постанова про накладення штрафу має відповідати вимогам до виконавчого документа, передбаченим Законом України "Про виконавче провадження".

Постанова у справі вручається особі, щодо якої її винесено, або її представникові під розписку або надсилається рекомендованим поштовим відправленням з повідомленням про вручення протягом трьох робочих днів з дня її винесення.

Як вбачається з матеріалів справи факт вчинення позивачем виявлених порушень належним чином підтверджується актом проведення позапланового заходу від 28.09.2018 року № 057, протоколом №004 від 02.10.2018, та не оспорюється самим позивачем.

В той же час, обґрунтовуючи свої вимоги про протиправність оскаржуваної постанови про накладення штрафу, позивач посилається лише на незаконність наказу про проведення позапланового заходу, а також на те, що допущені порушення є незначними, не створюють загрозу життю та здоровю людей та були швидко усунуті.

Крім того, колегія суддів зазначає, що відповідно до статті 20 ЗУ «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» оператори ринку відповідають за виконання вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів у межах діяльності, яку вони здійснюють.

Питання щодо збереження товарного вигляду замороженої риби та подачу її на прилавки регулюється Правилами роздрібної торгівлі продовольчими товарами, затвердженими наказом Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України від 11 липня 2003 року №185 (далі Правила).

П.п..6.2 п.6 Правил передбачено, що умови та терміни зберігання рибопродуктів повинні відповідати нормам нормативних документів, оскільки Правила не поширюються свою дію на дотримання температурних режимів.

Як вже зазначалось вище, температурний режим зберігання та реалізації замороженої риби регулюється ДСТУ 4868:2007 Риба заморожена (далі ДСТУ 4868:2007). Вказане ДСТУ поширюється на заморожену рибу всіх родин і нидів, призначену для реалізовування на харчові цілі та для промислового переробляння.

Відповідно до маркування позивач реалізує рибу заморожену, яка повинна зберігатися при температурі -18°С і нижче. Крім маркування, такі ж вимоги до зберігання замороженої риби містить ДСТУ 4868:2007.

Відповідно до п.3.3 ДС'ГУ 4868:2007 риба заморожена це риба, температура якої в товщі м'язової тканини підтримується на рівні -18°С і нижче.

Отже, як вбачається з Правил роздрібної торгівлі продовольчими товарами не передбачають температурних режимів при яких зберігається (реалізовується) риба, а посилаються на норми інших нормативних документів, а саме Закону та ДСТУ.

Доводи апелянта стосовно не доведеності відповідачем обставин загрози життю та здоровю людей діями та порушеннями позивача є безпідставними. Факт неналежного зберігання, використання рибної продукції, в тому числі що стосується температурного режиму, санітарного, може призвести до негативних наслідків, в тому числі до загрози життю та здоровю людей, які будуть вживати так рибу. Зазначені обставини, є загально відомими та доказуванню не підлягають.

Так, виявлені порушення у вигляді не забезпечення захищення харчових продуктів від забруднення на всіх стадіях обігу, зберігання в холодильній камері мороженої риби разом з соленою та копченою рибою, зберігання копченої, солоної та мороженої риби у відкритих ящиках на прилавках, а також не дотримання температурних режимів зберігання та реалізації продукції може призводити до розвитку та збільшення мікроорганізмів патогенних, умовно патогенних чи хвороботворних мікроорганізмів. Відсутність елементарних засобів особистої гігієни персоналу, також, може спричинити шкідливі наслідки для здоровя і навіть життя громадян, оскільки брудні руки є одним з основних факторів мікробного інфікування харчових продуктів.

На думку суду, виявлені порушення можуть привести до випадків харчових отруєнь, кишкових інфекцій або паразитарних захворювань споживачів, а отже порушення є такими, що несуть загрозу здоров'ю людини.

З урахуванням встановлених обставин, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що відповідачем належним чином доведено правомірність оскаржуваного наказу та постанови, а тому позовні вимоги про визнання їх протиправними та скасування задоволенню не підлягають.

Доводи апелянта стосовно порушення ст.20 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, побічні продукти тваринного походження, здоровя та благополуччя тварин» є безпідставним, бо не було підставою звернення до суду.

Щодо доводів апелянта щодо порушеного порядку повідомлення про проведення перевірки є безпідставними, з огляду на відеозапис представлений стороною процесу самої перевірки та фактів виявлених порушень, відповідають зафіксованим стороною відповідача.

Під час апеляційного провадження, колегія суду не встановила таких порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, які були предметом розгляду і заявлені в суді першої інстанції. Судове рішення не може бути скасовано з формальних підстав.

Жодні доводи апелянта не спростовують правильності прийнятого судом першої інстанції рішення.

Таким чином, судова колегія вважає, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийняте на підставі зясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційні скарги без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись ст. ст. 23, 31, 33, 90, 292, 308, 309, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2019 року по справі № 480/4220/18 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню, а у випадках, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України, може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У повному обсязі складена 24 квітня 2019 року.

Головуючий суддя (підпис)ОСОБА_10
Судді(підпис) (підпис) ОСОБА_11 ОСОБА_12