Справа № 520/5945/18
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2019-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2019 р.м.ОдесаСправа № 520/5945/18
Головуючий в 1 інстанції: Пучкова І.М.

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача - Шляхтицького О.І.,

суддів: Потапчука В.О., Семенюка Г.В.,

при секретарі - Ханділян Г.В.,

за участю: представника Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря - Сербіна Д.Л. та представника апелянта - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 29 листопада 2018 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Чорного моря Фурдуй Лариси Володимирівни, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Бруклін-Київ», Державна екологічна інспекція Північно-Західного регіону Чорного моря, ОСОБА_6 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

У травні 2018 року ОСОБА_4 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову № 100243 від 07 травня 2018 року, винесену державним інспектором з охорони природного навколишнього середовища Чорного моря Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря Фурдуй Ларисою Володимирівною про накладення адміністративного стягнення за ст. 188-5 КУпАП у розмірі 765 гривень.

В обґрунтування позовних вимог, на ряду з іншим, зазначалось, що постановою державного інспектора з охорони природного навколишнього середовища Чорного моря Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря Фурдуй Л.В. від № 100243 від 07 травня 2018 року його неправомірно притягнуто до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, оскільки інспектор не мав права здійснювати позапланову перевірку, оскільки щодо них діє мораторій.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 29 листопада 2018 року позовні вимоги було залишено без задоволення.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з даним рішенням суду ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв'язку з чим просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити адміністративний позов.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Обставини справи.

Судом першої інстанції було встановлено, що 03 травня 2018 року державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Чорного моря Держекоінспекції Фурдуй Лариса Володимирівна та Францишко Ірина Василівна прибули до місцезнаходження ТОВ «Бруклін-Київ» для здійснення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства на підставі звернення фізичної особи ОСОБА_6, проте у період з 03 травня 2018 року по 07 травня 2018 року позивач не допускав інспекторів Держекоінспекції для проведення позапланового нагляду за додержанням вимог природоохоронного законодавства та не надавали офіційної відмови у проведенні зазначеного нагляду.

07 травня 2018 року, отримавши відмову у проведенні зазначеного нагляду, інспектори склали акт про відмову в проведенні перевірки на посадову особу ТОВ «Бруклін-Київ» позивача за порушення ним вимог статті 20-2 Закону України «Про схорону навколишнього природного середовища», того ж дня був складений протокол про адміністративне правопорушення №100243, відносно позивача та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення за №100243 відповідальність за яке передбачена ст. 188-5 КУпАП, і накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765 (сімсот шістдесят п'ять) гривень.

Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.

Відмовляючи в позові, суд першої інстанції виходив з того, що у державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища були всі підстави для проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Бруклін-Київ».

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції помилковими і такими, що не відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України.

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.

Так, в обґрунтування власної правової позиції позивач посилався на мораторій на проведення перевірок, запроваджений Законами України Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 03 листопада 2016 року № 1728-VIII (далі Закон №1728-VIII) та Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі Закон 877-V).

Водночас, колегія суддів вважає такі обґрунтування безпідставними з огляду на таке.

Статтею 2 Закону №1728-VIII встановлено до 31 грудня 2018 року мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Відповідно до статті 3 Закону №1728-VIII до 31 грудня 2018 року позапланові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються органами державного нагляду (контролю), зокрема, з підстави, передбаченої частиною другою цієї статті (за погодженням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності (далі - Державна регуляторна служба).

Позаплановий захід державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав проводиться органом державного нагляду (контролю) за погодженням Державної регуляторної служби (частина 2 статті 3 Закону №1728-VIII).

Для погодження орган державного нагляду (контролю) подає Державній регуляторній службі копію відповідного звернення фізичної особи та обґрунтування необхідності проведення перевірки. Державна регуляторна служба розглядає подані документи та надає погодження або вмотивовану відмову у наданні погодження протягом п'яти робочих днів з дня надходження відповідних документів (частина 3 статті 3 Закону №1728-VIII).

З аналізу наведеного вбачається, що позапланові заходи державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав проводиться органом державного нагляду (контролю) за погодженням Державної регуляторної служби.

Положеннями статті 5 Закону №1728-VIII передбачено, що суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) для проведення заходів державного нагляду (контролю), якщо їм не пред'явлено погодження, передбачене статтею 3 цього Закону.

Разом з тим, за змістом статті 6 Закону №1728-VIII вбачається, що дія цього Закону, в тому числі щодо запровадження мораторію, не поширюється на відносини, що виникають під час проведення заходів нагляду (контролю) органами, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

На виконання вимог вказаної статті Закону №1728-VIII, КМ України було прийнято постанову від 18 грудня 2017 року № 1104 Про затвердження переліку органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

З аналізу вказаної постанови КМУ вбачається, що до переліку органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону №1728-VIII належить, зокрема, Держекоінспекція та її територіальні органи (в частині здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства щодо екологічної та радіаційної безпеки).

Крім того, відповідно до положень частини 1 статті 6 Закону 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Також, вказаною статтею передбачено, що позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Водночас, дію вказаних положень 2 речення абзацу 5 частини 1 статті 6 Закону 877-V у відповідності до частини 2 статті 7 Закону №1728-VIII на час дії мораторію на здійснення заходів державного нагляду (контролю) суб'єктів господарювання було призупинено. Тобто, 2 речення частини 1 статті 6 Закону 877-V станом на час виникнення спірних правовідносин тимчасово не діяла.

З наведеного можна дійти висновку, що на дані спірні правовідносини, з огляду на суб'єктний склад, мораторій на проведення перевірок, запроваджений Законом №1728-VIII та Законом 877-V не розповсюджувався.

Разом з тим, як вже зазначалось відповідно до положень частини 1 статті 6 Закону 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Колегія суддів зазначає, що звернення фізичної особи, для того щоб вважатись належним та достатнім для проведення позапланового заходу повинно відповідати певним змістовним критеріям.

Так, з направлення (а.с.22) на перевірку вбачається, що підставою для здійснення позапланового заходу була скарга (а.с.23) гр.ОСОБА_6 від 24 квітня 2018 року.

В обґрунтування вказаної скарги було зазначено:

- «ТОВ «Бруклін Київ» застосовує у своїй діяльності обладнання, робота якого виділяє велику кількість пилу, такі як станція розвантаження автомобілів, завантаження та розвантаження контейнерів у морські судна, конвеєрні лінії для пересипання зернових вантажів»;

- «ТОВ «Бруклін Київ» на причалі №42 порту проводить перевантаження зернових вантажів, які призводять до викидів, що забруднюють атмосферне повітря»;

- «територія, де розташоване підприємство забруднене різноманітними відходами».

Також, ОСОБА_6 було зазначене прохання перевірити виконання екологічного законодавства України під час роботи ТОВ «Бруклін Київ», та надати йому ґрунтовну відповідь чи може він та його родина дихати чистим повітрям у своєму рідному місті.

Водночас, колегія суддів вважає такі посилання загальною та беззмістовною інформацією, яка має поверхневий та буденний характер з ознаками домислів.

Скаржником не було зазначено, яким чином вказані обставини (застосування у своїй діяльності обладнання, робота якого виділяє велику кількість пилу, тощо) спричинило шкоду його правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, також заявником не було надано жодних документів на підтвердження таких порушень, що свідчить про голослівність та бездоказовість посилань скаржника.

Колегія суддів зазначає, що у справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Зазначений принцип на думку суду передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності».

Разом з тим, колегія суддів вважає, що відповідач, вчиняючи дії по проведенню перевірки на підставі загальної та беззмістовної інформації, діяв формально, неналежно і в непослідовний спосіб, відповідачем не було перевірено вмотивованість та доказовість скарги ОСОБА_6, що свідчить про відсутність достатніх внутрішніх процедур, які будуть свідчити про прозорість і ясність дій відповідача.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що вказана скарга ОСОБА_6 не може вважатись належним зверненням в розумінні Закону 877-V, яке може бути підставою для проведення позапланового заходу.

Наведені висновки (щодо загальності та беззмістовності інформації, зазначеної в скарзі від 25 квітня 2018 року) також підтверджуються тією обставиною, що згідно відповіді заступника начальника адміністрації Одеського порту уз безпеки від 14 травня 2018 року ОСОБА_6 в період часу з 01 січня 2017 року по 01 травня 2018 року КПП адміністрації порту не перетинав. Наведені обставини спростовують можливість отримання ОСОБА_6 реальної інформації щодо застосування ТОВ «Бруклін Київ» у своїй діяльності обладнання, робота якого виділяє велику кількість пил та про те, що ТОВ «Бруклін Київ» на причалі №42 порту проводить перевантаження зернових вантажів, які призводять до викидів, що забруднюють атмосферне повітря.

Додатково слід зазначити, що ОСОБА_6 у скарзі від 25 квітня 2018 року не було зазначено власних контактних даних (телефон, електронна пошта, тощо), при цьому судова повістка, надіслана ОСОБА_6 судом першої інстанції, повернулась без вручення за закінченням терміну зберігання.

Наведені обставини у сукупності унеможливлюють встановлення реального стану речей та фактичних даних, на які посилається ОСОБА_6 у скарзі, що з урахуванням принципу презумпції правомірності діяльності суб'єкта господарювання (стаття 3 Закону 877-V) свідчить про безпідставність проведення позапланової перевірки ТОВ «Бруклін Київ» на підставі скарги ОСОБА_6 та обґрунтованість не допуску позивачем перевіряючих.

Отже, враховуючи все вищезазначене, колегія суддів приходить до висновку, що позовні вимоги про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при вирішенні справи неповно з'ясовані обставини, що мають значення для справи, а тому, керуючись пунктом 1 частини 1 статті 317 КАС України, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення, яким адміністративний позов слід задовольнити.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 - задовольнити, а рішення Київського районного суду м. Одеси від 29 листопада 2018 року - скасувати.

Прийняти по справі постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_4 до старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Чорного моря Фурдуй Лариси Володимирівни, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Бруклін-Київ», Державна екологічна інспекція Північно-Західного регіону Чорного моря, ОСОБА_6 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 100243 від 07 травня 2018 року, винесену державним інспектором з охорони природного навколишнього середовища Чорного моря Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря Фурдуй Ларисою Володимирівною про накладення адміністративного стягнення за ст. 188-5 КУпАП у розмірі 765,00 гривень.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя Шляхтицький О.І.
Судді Семенюк Г.В. Потапчук В.О.