Справа № 279/5351/18
Суддя: Сушко О.О.
Дата ухвалення: 2019-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 279/5351/18

Головуючий у 1-й інстанції: Коренюк В.П.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

16 квітня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сушка О.О.

суддів: Смілянця Е. С. Залімського І. Г.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 13 лютого 2019 року (м. Коростень) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ДПО18 № 840583 про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 122 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425 грн..

Відповідно до рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 13 лютого 2019 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти рішення, яким задовольнити позову.

На обґрунтування своєї скарги позивач зазначив, що звернувся із позовом до належного відповідача, так як інспектор поліції при розгляді справи про адміністративне правопорушення діяв від імені органу поліції, а не від себе, і будь-яких доказів вчинення ним цього порушення ПДР України суду надано не було.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції та під час апеляційного провадження встановлено, що згідно постанови про адміністративне правопорушення серії ДПО18 № 840583 від 07.09.2018 року, винесеної інспектором ГРПП №2 Коростенського ВП ГУНП у Житомирській області ОСОБА_3, 07.09.2018 року позивач, керуючи транспортним засобом FORD Моndeo д.н. НОМЕР_1 в м. Коростень по вул. Сосновського,34 в темну пору доби не ввімкнув фари ближнього світла, чим порушив п. 19.1 ПДР України, та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 122 КУпАП, за що до нього застосовано адміністративне стягнення - штраф у розмірі 425 грн..

Суд першої інстанції при ухваленні оскарженого рішення виходив з того, що належним відповідачем у даному випадку є працівник СРПП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області (їх посадова чи службова особа), а не ГУНП в Житомирській області, а відтак позивач звернувся до суду не до тієї особи, яка має відповідати за його позовними вимогами.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Статтею 4 КАС України визначено, що відповідач це суб'єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача; суб'єкт владних повноважень це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Статтею 286 КАС України передбачено, що адміністративний суд вирішує справу щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Порядок провадження у справах щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначено, зокрема, КУпАП.

Тобто, посадова чи службова особа при здійсненні провадження у справі про адміністративне правопорушення та при винесенні постанови (вчиненні дії чи бездіяльності) щодо притягнення до адміністративної відповідальності, діє у порядку та у спосіб, який визначений КУпАП.

Так, відповідно до статті 213 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення розглядаються:

1) адміністративними комісіями при виконавчих комітетах сільських, селищних, міських рад; (стаття 218 КУпАП).

2) виконавчими комітетами (а в населених пунктах, де не створено виконавчих комітетів, - виконавчими органами, що виконують їх повноваження) сільських, селищних, міських рад та їх посадовими особами, уповноваженими на те цим Кодексом; (стаття 219 КУпАП).

3) виключено;

4) районними, районними у місті, міськими чи міськрайонними судами (суддями), а у випадках, передбачених цим Кодексом, місцевими адміністративними та господарськими судами, апеляційними судами, Верховним Судом; (статті 221, 221-1 КУпАП).

5) органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом; (стаття 222 та статті 222-1 244-21 КУпАП).

Таким чином, вказаними вище нормами законодавства встановлено, що справи про адміністративні правопорушення розглядають відповідні Органи. Це підтверджується і змістом статей 222 244-21 КУпАП.

Так, відповідно до ст.222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення. Працівники ж органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень, розглядають справи про адміністративні правопорушення і накладають адміністративні стягнення від імені органів Національної поліції.

При цьому, слід врахувати, що законодавством застосоване такі формулювання: «розглядають органи (посадові особа)», «розглядають суди (судді)», а не такі формулювання «розглядають органи та посадові особи», «розглядають суди та судді», які слід розуміти так, що субєктом владних повноважень, який розглядає справу про адміністративне правопорушення і виносить постанову про притягнення до адміністративної відповідальності, є відповідний Орган в особі конкретної посадової особи.

Отже, посадові особи (працівники) відповідних Органів при розгляді справи про адміністративне правопорушення діють від імені цих Органів, а не від свого імені.

Тому, належним відповідачем як субєктом владних повноважень у адміністративній справі щодо оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення повинен бути відповідний орган, у даній справі - ГУНП у Житомирській області.

В силу ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Натомість, відповідачем не надано жодного доказу про вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 122 КУпАП, а сама по собі постанова про накладення стягнення не може вважатися таким у розумінні ст. 251 КУпАП.

Враховуючи викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити повністю.

Рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 13 лютого 2019 року скасувати.

Ухвалити нове рішення, яким адміністративний позов задовольнити.

Скасувати постанову серії ДПО18 № 840583 від 07.09.2018 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 122 КУпАП, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_4 ОСОБА_5