Справа № 589/2918/17
Суддя: Тацій Л.В.
Дата ухвалення: 2019-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2019 р.Справа № 589/2918/17
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Тацій Л.В.,

Суддів: Бартош Н.С. , Григорова А.М. ,

за участю секретаря судового засідання Ткаченка А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_1 на рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 18.02.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Євдокімова О.П., м. Шостка, повний текст складено 22.02.19 року по справі № 589/2918/17

за позовом ОСОБА_2

до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_1

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_1, в якому просив суд скасувати постанову № 167 у справі про адміністративне правопорушення, складену 25.07.2017 відповідачем.

Рішенням Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 18.02.2019 позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено.

Скасовано Постанову № 167 від 25.07.2017 про притягнення до відповідальності ОСОБА_2 за ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове - про відмову в задоволенні позовних вимог, посилаючись на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, а також порушення норм матеріального права, які призвели до неправильного вирішення справи.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач звертає увагу на те, що постанова № 167 від 25.07.2017 у справі про адміністративне правопорушення є правомірною та не підлягає скасуванню, оскільки за результатами перевірки встановлено, що позивачем розпочато виконання будівельних робіт з будівництва прибудови до своєї квартири АДРЕСА_1 (будівництво фундаменту) без проектної документації та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області та на земельній ділянці, яка не перебуває у праві власності або користуванні позивача, чим порушено абз. 3 ч.1 ст. 25 ОСОБА_3 України «Про основи містобудування», п. 1 ч. 1 ст. 34 та ч. 2 ст. 36 ОСОБА_3 України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466.

На електронну пошту суду надійшли відзив на апеляційну скаргу, заяву про відвід колегії суддів та клопотання про участь у розгляді справи в режимі відеоконференції.

Вказані заяви складені від імені ОСОБА_2, проте, вказані файли не підписані електронним цифровим підписом, що підтверджується довідкою головного спеціаліста відділу ІТЗ про відсутність ЕЦП.

Колегія суддів вважає за необхідним зауважити, що правовий статус електронного цифрового підпису визначає Закон України "Про електронні довірчі послуги". Згідно приписів п. 12 ч. 1 ст. 1 ОСОБА_3 електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов'язуються і використовуються ним як підпис.

За приписами статті 7 ОСОБА_3 України "Про електронні документи та електронний документообіг" Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов'язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до ОСОБА_3 України "Про електронні довірчі послуги".

Оригінал електронного документа повинен давати змогу довести його цілісність та справжність у порядку, визначеному законодавством; у визначених законодавством випадках може бути пред'явлений у візуальній формі відображення, в тому числі у паперовій копії.

Таким чином, оскільки надіслані заяви не містить електронного цифрового підпису, тобто не мають статусу оригінала, ухвалення судового рішення по суті клопотань про відвід колегії суддів, про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції та відзив на апеляційну скаргу, є неможливим, у зв'язку з чим копії електронних документів підлягають залишенню без розгляду.

За правилами ч. 1 ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 268 КАС України у справах, визначених, зокрема ст. 286 КАС України, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур'єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв'язку. Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду. Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Отже, справа призначена ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду 16.04.2019 на 25.04.2019 в межах строків, передбачених ст. 286 КАС України, позивача про розгляд справи повідомлено на номер телефону, вказаний ОСОБА_4 в адміністративному позові та шляхом направлення матеріалів засобами поштового зв'язку (електронна адреса позивачем суду не повідомлена, в матеріалах справи не зазначена), відповідача повідомлено про розгляд справи засобами електронної пошти.

Відповідно до ч. 3 ст. 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання, призначеного на 25.04.2019, за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено при розгляді апеляційної скарги, що постановою від 25.07.2017 № 167 ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 КУпАП, оскільки він розпочав будівельні роботи без повідомлення про їх початок, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 (вісім тисяч п'ятсот) грн. 00 коп.

Не погодившись з вказаною постановою, позивач звернувся до суду з позовом, в якому в обґрунтування своєї позиції зазначив, що відповідачем протиправно, порушуючи його права та охоронювані законом інтереси, складено оскаржувану постанову від 25.07.2017 № 167.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач прийняв постанову про накладення штрафу без дотримання порядку розгляду адміністративних матеріалів, в порушення діючого законодавства, що позбавило позивача права скористатись своїми правами.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

ОСОБА_3 України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ОСОБА_3 України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п.п. «а» п. 3 ч. 4 ст. 41 цього ж ОСОБА_3 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обовязкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 № 553, що визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п. 9 вказаного Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Згідно з п. 11 Порядку посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п. п. 16 - 17 вищезазначеного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч.1 ст.9 ОСОБА_3 України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному ОСОБА_3 України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Абзацом четвертим ч.1 ст.25 ОСОБА_3 України «Про основи містобудування» визначено, що особи, винні у виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього несуть відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст. 34 ОСОБА_3 України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо обєктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності. Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Відповідно до ч. 5 ст. 96 КУпАП України виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В ході розгляду справи встановлено, що позивач є власником 1/4 частки квартири №8, розташованої в будинку 44 по вул. Леніна м. Шостка (а.с.53-54).

На підставі скарги ОСОБА_5 щодо незаконного будівництва прибудови до зазначеної квартири, був здійснений вихід на місце фахівців відділу містобудування, які встановили, що будівництво ведеться самовільно, без оформлення необхідних документів (а.с.56).

У звязку з цим прийнято рішення про проведення позапланового заходу державного нагляду перевірку та направлення про таку перевірку від 30.06.2017 (а.с.57), з яким ОСОБА_2 ознайомлено під підпис.

На виконання зазначеного відповідачем, в присутності позивача, було проведено відповідну перевірку, за результатами якої складено 11.07.2017 акт № 340, протокол № 340 від 11.07.2017 та припис № 340/1 від 11.07.2017 з фототаблицею, якими встановлено, що ОСОБА_2 приступив до будівельних робіт, не маючи права власності на земельну ділянку, без проектної документації, без направлення повідомлення про початок будівництва до управління ДАБІ в Сумській області. На час перевірки виконані роботи з влаштування фундаментів (а.с. 58-68, 74-76). З зазначеними матеріалами позивач був ознайомлений під підпис.

Таким чином, відповідач виявив порушення позивачем ОСОБА_3 України «Про регулювання містобудівної діяльності», за що передбачена відповідальність за ч.5 ст. 96 КУпАП, тобто виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт.

Колегія суддів звертає увагу, що позивач не заперечує допущення порушення ст. 96 КУпАП, проте вказує на порушення порядку притягнення до відповідальності.

Так, провадження в справах про адміністративні правопорушення врегульовано розділом IV КУпАП.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, як це передбачено статтею 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України (ст. 246 КУпАП).

Згідно статті 248 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Матеріалами справи підтверджується, що 19.07.2017 позивач звернувся до Управління ДАБІ у Сумській області з листом, у якому просив відкласти розгляд справ про притягнення його до адміністративної відповідальності у зв'язку з необхідністю правового захисту. Даний лист було зареєстровано в управлінні ДАБІ у Сумській області 20.07.2017 за № 40-1018/3515.

В свою чергу, відповідач не задовольнив зазначене клопотання, тим самим не надав позивачу можливості скористатися правовою допомогою.

Крім того, позивачу під час розгляду адміністративної справи не були розяснені його права, останній був позбавлений права знайомитися з усіма матеріалами справи, давати пояснення по справі, не був ознайомлений зі спірною постановою.

Зазначені обставини не заперечує відповідач, але вважає, що в дотриманні зазначеного не було потреби, оскільки все це було дотримано під час складання протоколу про адміністративне правопорушення.

З огляду на викладене, під час судового розгляду встановлено, що при оформленні матеріалів адміністративної справи та винесенні оскаржуваної постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, відповідачем порушено ряд процесуальних вимог при провадженні в справі, а саме, ст.ст 268, 279, 280 КУпАП - право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності: дача пояснень, заявлення клопотань, обґрунтування заперечень, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, підготовка та подання відповідних доказів, отримання правової допомоги.

На підставі викладеного, беручи до уваги встановлені під час апеляційного розгляду справи обставини та докази, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що відповідачем порушено процедуру притягнення до адміністративної відповідальності, тобто, при винесенні оскаржуваної постанови не було дотримано вимоги КУпАП.

В апеляційній скарзі відповідач посилається на порушення позивачем положень Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466).

У той же час, колегія суддів зауважує, що застосування до спірних правовідносин положень Порядку №466 та юридичних наслідків неодержання особою дозволу на початок будівництва можливо лише у тому випадку, коли будівництво було розпочато після дати набрання чинності згаданою Постановою Уряду України.

В даному випадку, стверджуючи про неодержання позивачем документа про право на початок будівництва, відповідач, поміж тим, не зясував достеменно дати початку спорудження прибудови.

Так, сам позивач в ході розгляду справи в суді першої інстанції пояснив, що він дійсно збирався добудувати кімнату до своєї квартири, і з цією метою ще у 2009 році залив фундамент.

Інші мотиви та доводи, викладені в апеляційній скарзі, висновки суду не спростовують і є безпідставними, оскільки в ході розгляду справи встановлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся з порушенням вимог законодавства, в тому числі вимог ст. 268 КУпАП.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на викладене, оскаржувана постанова у справі про адміністративне правопорушення № 167 прийнята з порушеннями вимог КпАП України, є безпідставною та необґрунтованою.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про її скасування.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують з підстав, наведених вище.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції підтверджує, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв'язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 18.02.2019 року по справі № 589/2918/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та відповідно до ст. 272 КАС України оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_6
Судді ОСОБА_7 ОСОБА_8