Справа № 363/4443/18
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 363/4443/18 Суддя (судді) першої інстанції: Чірков Г.Є.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ганечко О.М.,

суддів Коротких А.Ю.,

Федотова І.В.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 04.03.2019 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернулась до суду з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, в якому просила визнати протиправною і скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 24.10.2018 у справі № А-2410/1 про визнання її винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 04.03.2019 позов задоволено.

Визнано протиправною і скасовано постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 24.10.2018 у справі № А-2410/1 про визнання ОСОБА_3 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП, справу про адміністративне правопорушення закрито.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Сторони у судове засідання не з'явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Так, у відповідності до положень ч. 1 ст. 308 КАС України, справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, з 31.08.2018 по 13.09.2018 та з 09.10.2018 по 10.10.2018 головними інспекторами будівельного нагляду інспекторського відділу Департаменту Держаної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Шомою А.Г., Рубаном О.О., Ковалем В.А., на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 27.08.2018 № 363.18/01, наказу (розпорядження) ДАБІ України від 08.09.2015 № 976, звернення ГУ Держпродспоживслужби в Київській області від 27.06.2018 № 10-04.1-12/5628 та електронного листа ОСОБА_7 від 20.03.2018 до ГУ Держпродспоживслужби в Київській області, здійснено позапланову перевірку на «Об'єкті будівництва на земельних ділянках з кадастровим номером НОМЕР_1 по АДРЕСА_1. (а. с. 47-48, 96, 98-100).

За результатами проведення вказаної вище перевірки, складено відповідний акт № Т-1010/1 щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, у якому відображено ряд порушень, вчинених ОСОБА_3 (а. с. 101-108)

10.10.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ДАБІ у Київській області Рубаном О.О. складено протокол № 1-Л-А-1010/1 про порушення ОСОБА_3 п. 3.25, додатку 3.1. ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», Додаток «Д» ДБН В.1.1.7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», ДБН В.2.2.-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», ст. ст. 24, 26, 29, 30, 31, 34, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність, за що відповідальність передбачена ч. ч. 1, 5, 9, 12, 13 ст. 96 КУпАП. (а. с. 14-15)

Крім того, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ДАБІ у Київській області Рубаном О.О. складено припис № С-1010/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, при цьому, надано ОСОБА_3 строк на усунення допущених порушень до 10.12.2018. (а. с. 16-17)

Додатково, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ДАБІ у Київській області Рубаном О.О. 10.10.2018 складено припис № С-1010/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано ОСОБА_3 зупинити експлуатацію об'єкта з 10.10.2018. (а. с. 18-19)

У подальшому, 24.10.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекторського відділу Департаменту Держаної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Шомою А.Г., за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, зокрема, зазначених вище акту перевірки № Т-1010/1, приписів № С-1010/1, № С-1010/2, прийнято постанову № А-2410/1, згідно якої, позивача визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КупАП та накладено штраф у розмірі 17000 грн.

Згідно зазначеної постанови при проведенні перевірки виявлено наступні порушення:

- проектна документація на об'єкт будівництва господарської споруди, розроблена ТОВ «Архітектурно-будівельний центр» з порушенням, оскільки невірно визначена ступінь вогнестійкості, а саме, зазначена ІІ ступінь вогнестійкості, хоча, згідно Додатку «Д» ДБН В.1.1.7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», будинки з дерев'яними конструкціями відносяться до ІІІ ступеня вогнестійкості;

- реконструкція госпблоку, згідно технічного паспорту літ. «І», виконана самочинно та прийнята в експлуатацію сертифікатом № КС 001972 від 21.06.2010;

- під час перевірки 31.08.2018 встановлено, що будівля літ. «І» (житловий будинок), згідно технічного паспорту, не відповідає ДБН В.2.2.-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення.», оскільки фактично це багатоквартирний (трьохквартирний) будинок з гаражем на першому поверсі. Будинок побудовано на земельній ділянці не відповідно до цільового призначення цієї земельної ділянки;

- літ. над «Ж» - магазин реконструйовано в період з 2010 по 2018 роки, шляхом прибудови на місці літньої тераси приміщення торгової зали магазину. Зазначені будівельні роботи виконано самочинно, без отримання вихідних даних, без розроблення проектної документації, без документів, що дають право на виконання будівельних робіт та без забезпечення авторського та технічного нагляду;

- літ. над «Ж» - магазин розташований на земельній ділянці не відповідно до цільового призначення цієї земельної ділянки.

- господарська споруда (площею 113,96 кв.м) і гараж (площею 70 кв.м) за адресою: АДРЕСА_1, побудовані на підставі повідомлення від 07.06.2010 № 378, експлуатуються, не прийняті в експлуатацію, відповідно до вимог чинного законодавства.

Як встановлено судом першої інстанції, згідно мотивувальної частини постанови № А-2410/1, вказані дії порушують п. 3.25, додатку 3.1. ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», Додаток «Д» ДБН В.1.1.7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», ДБН В.2.2.-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», ст. ст. 24, 26, 29, 30, 31, 34, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Так, в даній постанові дії позивача кваліфіковано за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП, тобто, незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов'язковим, згідно з вимогами законодавства. (а. с. 20-21)

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що встановлення вікон по периметру фасаду приміщення, не може вважатись реконструкцією приміщення, в розумінні п 3.21. ДБН А.2.2-3-2014, а відповідачем не надано жодних доказів, які б підтвердили здійснення реконструкції приміщення над «Ж» за адресою: АДРЕСА_1, що стало підставою притягнення позивача до відповідальності за ч. 13 ст. 96 КУпАП.

Враховуючи, що позивачем було здійснено опорядження фасаду, що не є реконструкцією будівлі, в розумінні вимог Закону, з огляду на що, підстав для забезпечення здійснення технічного нагляду у ОСОБА_3 не було.

Сам лише факт складання відповідного акта перевірки, приписів та постанови без наявних належних, допустимих та достатніх доказів, не може свідчити про наявність вини позивача, а тому, постанова Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 24.10.2018 у справі № А-2410/1 про визнання ОСОБА_3 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП, є протиправною та підлягає скасуванню.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про обгрунтованість позовних вимог та вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до приписів ч. ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Згідно з приписами ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність», технічний нагляд - це здійснення замовником контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю виконаних робіт та їх обсягами під час будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування.

Відповідно до норм ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

У свою чергу, технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат, а авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об'єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення, особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, згідно з п. 1 - 4 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.07.2007, він визначає механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств.

Технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об'єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об'єкта.

Технічний нагляд здійснюють особи, що мають виданий відповідно до законодавства архітектурно-будівельною атестаційною комісією кваліфікаційний сертифікат.

Здійснення технічного нагляду особами, що працюють у проектних і будівельних організаціях, які виконують роботи на підконтрольних об'єктах архітектури, не допускається.

Варто зазначити, що ДБН А.2.2-3-2014 (Склад та зміст проектної документації на будівництво) встановлено склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

Згідно з п. п. 3.1., 3.2. та 3.21. ДБН А.2.2-3-2014, будівля це різновид споруди, що складається з несучих та огороджувальних або сполучених (несучо-огороджувальних) конструкцій, які утворюють наземні або підземні приміщення, призначені для життєдіяльності людей та виробництва продукції.

Будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва, а реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його технікоекономічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно до ч. 13 ст. 96 КУпАП (за якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності), незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов'язковим, згідно з вимогами законодавства, тягне за собою накладення штрафу від п'ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», передбачена відповідальність суб'єктів містобудування за незабезпечення здійснення замовником технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов'язковим, згідно із законодавством.

Тобто, притягнення особи до адміністративної відповідальності за незабезпечення здійснення такою особою технічного нагляду, беззаперечно пов'язано з обов'язковістю здійснення технічного нагляду в сулу приписів законодавства (під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств).

Як вже зазначалось раніше, в оскаржуваній постанові, дії позивача кваліфіковано за вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП, тобто, незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов'язковим, згідно з вимогами законодавства.

Отже, Вишгородським районним судом Київської області у рішенні від 04.03.2019 обгрунтовано виокремлено межі розгляду справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, зважаючи на те, що, оскільки, позивачу всі інші порушення перелічені в мотивувальній частині постанови, відповідальність за які також передбачена ч. ч. 1, 5, 9, 12 ст. 96 КупАП не інкриміновано та не визнано її винною у вчиненні адміністративних правопорушень за переліченими частинами ст. 96 КупАП, суд першої інстанції під час розгляду справи, перевіряв оскаржувану постанову лише в частині порушення позивачем ч. 13 ст. 96 КУпАП.

Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_3, позивач є власником земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_4, площею 0,0711 га, за адресою: АДРЕСА_1, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку. (а. с. 35)

Відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2, позивач є власником земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_1, площею 0,1500 га, за адресою: АДРЕСА_1, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку. (а. с. 36)

Реконструкція з добудовою магазину будівельних товарів без торгово-розподільчих складів в АДРЕСА_1, здійснювалась на підставі робочого проекту ООО «Індустріясервісбуд» 2206-09-0. (а. с. 22-24)

Наявною в матеріалах копією свідоцтва № 10000999 від 24.12.2009, виданого Інспекцією ДАБК у Київській області, підтверджено відповідність закінченого будівництвом об'єкта (окремого пускового комплексу) «Реконструкції з добудовою магазину будівельних товарів без торгово-розподільчих складів, загальною площею 79,40 кв.м, основою площею 27,50 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1» відповідає проектній документації, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил та підтверджено його готовність до експлуатації. (а. с. 25)

Крім того, з експертного висновку № 9/6/4118 від 23.07.2009, складеного Управлінням нормативно-технічної роботи та ліцензування ГУМНС України в Київській області, вбачається, що при перевірці правильності і повноти виконання протипожежних вимог діючих нормативних актів у проектно-кошторисній документації (стадія «Робочий проект») «Реконструкція з добудовою магазину будівельних товарів по АДРЕСА_1», порушень пожежної безпеки не виявлено. (а. с. 27)

Згідно технічного паспорту КП Київської обласної ради «Вишгородське бюро технічної інвентаризації» № 3492106 від 04.02.2010, садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1, загальною площею 253,5 кв.м належить на праві власності ОСОБА_3 (а. с. 29)

Слід зазначити, що з наявної в матеріалах справи копією будівельного паспорту слідує, що головним архітектором Вишгородського району, головним Державним санітарним лікарем району та головним Державним інспектором пожежного нагляду Вишгородського району погоджено будівельний паспорт на будівництво госпблоку та реконструкцію гаража в АДРЕСА_1. (а. с. 33-34)

07.06.2010 позивач подала до ДАБК у Київській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт з будівництва господарської споруди (площею 13,96 кв.м) і гаража (площею 70 кв.м) у АДРЕСА_1. (а. с. 40)

17.11.2010 начальником відділу містобудування, архітектури житлово-комунального господарства та розвитку інфраструктури Вишгородської РДА затверджено Корегування паспорту опорядження фасадів існуючого магазину в АДРЕСА_1. (а. с. 41-42)

Відповідно до експлікації приміщень до плану поверхів громадського (виробничого) будинку, загальна площа приміщення становить 79,4 кв.м, що ідентично площі зазначеній у вказаному вище свідоцтві № 10000999 від 24.12.2009. (а. с. 43)

Позивач зазначає, що у 2010 році, відповідно до вимог чинного законодавства, попередньо виготовивши «Коригування паспорту опорядження фасадів», по периметру літнього майданчика, встановила металопластикові вікна.

Тобто, з наявної в матеріалах справи технічної документації слідує, що при встановленні металопластикових вікон не змінились геометричні розміри та функціональне призначення будівлі магазину в цілому, а тому, виключається можливість вважати реконструкцією приміщення в розумінні п. 3.21. ДБН А.2.2-3-2014. Доказів іншого суб'єктом владних повноважень не надано.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що в матеріалах справи відсутні докази здійснення реконструкції приміщення над «Ж» за адресою: АДРЕСА_1, що стало підставою притягнення позивача до відповідальності за ч. 13 ст. 96 КУпАП.

На думку колегії суддів, підлягає врахуванню висновок суду першої інстанції про те, що, оскільки, позивачем здійснено опорядження фасаду (встановлення металопластикових вікон) відповідно до вимог чинного законодавства, що у свою чергу не може вважатись реконструкцією будівлі, у позивача були відсутні підстави для забезпечення здійснення технічного нагляду.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно до вимог ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об'єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

Приписами ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає, вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, колегія суддів враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену у рішенні від 31.07.2008 по справі «Дружстевні заложна пріа та інші проти Чеської Республіки», в якому ЄСПЛ, зокрема зазначив, що висновки адміністративних органів, викладені у прийнятих ними рішеннях, не повинні бути довільними, нераціональними та непідтвердженими доказами.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо протиправності постанови Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 24.10.2018 у справі № А-2410/1 про визнання ОСОБА_3 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП, та, як наслідок, закриття справи про адміністративне правопорушення.

Щодо посилань апелянта на те, що судом першої інстанції при прийнятті рішення не було враховано, що будівля «І» (житловий будинок), згідно технічного паспорту не відповідає ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки.Основні положення», оскільки фактично це багатоквартирний (трьохквартирний) з гаражем на першому поверсі будинок, який побудовано на земельній ділянці з порушенням цільового призначення земельної ділянки, а магазин реконструйовано шляхом прибудови на місці літньої тераси приміщення торгової зали магазину, тобто, самочинно (без отримання вихідних даних, без розроблення проектної документації), а також, магазин розташований не у відповідності цільовому призначенню земельної ділянки та експлуатується без прийняття в експлуатацію, колегія суддів наголошує, що за дані порушення позивача не було притягнуто до адміністративної відповідальності, а оскаржувана постанова прийнята внаслідок порушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП, тобто, незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов'язковим, згідно з вимогами законодавства, з огляду на що, обгрунтовано не досліджувалось судом першої інстанції під час розгляду даної справи та цьому не надавалась відповідна правова оцінка.

Посилання Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області в апеляційній скарзі на те, що опоряджувальні роботи включаються до будівельного процесу, а тому мають супроводжуватись технічним наглядом, відхиляються судом апеляційної інстанції з тих підстав, що встановлення металопластикових вікон по периметру літнього майданчика не може вважатись реконструкцією приміщення, оскільки, остання передбачає зміну геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників. Так, доказів того, що в результаті часткового скління літнього майданчику змінились геометричні розміри та/або функціональне призначення самого літнього майданчику чи споруди в цілому суду не було надано.

Інші ж доводи апеляційної скарги зводяться до цитування обставин, викладених в акті перевірки та встановлених обставин справи і висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Європейським судом з прав людини у рішенні у справі «Трофимчук проти України» від 28.10.2010, № 4241/03 (п. 54) зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін (див. рішення у справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1).

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (п.1 ст.32), зокрема у п. 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, 4909/04 зазначив, що згідно з його усталеною практикою, що відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та прийнято судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, з огляду на що, рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 272, 286, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області - залишити без задоволення.

Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 04.03.2019 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді А.Ю. Коротких

І.В. Федотов