Справа № 2340/3189/18
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2019-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 2340/3189/18 Суддя (судді) першої інстанції: В.П. Тимошенко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Аліменка В.О. та Бєлової Л.В.

за участю секретаря судового засідання Цюпка Б.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Маяк-Худяки» на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Маяк-Худяки» до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Лузан Лесі Петрівни, головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду сектору по роботі з дозвільними документами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Кучер Ольги Володимирівни, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача - с про визнання нечинним та скасування рішень та зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Черкаській області Лузан Л.П., головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду сектору по роботі з дозвільними документами Управління ДАБІ у Черкаській області Кучер О.В., Управління ДАБІ у Черкаській області, ДАБІ України, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Лузан Л.П. №3 від 11 січня 2018 року про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 20 вересня 2017 року №17, визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду сектору по роботі з дозвільними документами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Кучер О.В. №6 від 05 лютого 2018 року про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 14 листопада 2017 року №ЧК85, зобов'язати управління ДАБІ у Черкаській області поновити реєстрацію повідомлення від 14 листопада 2017 року №ЧК85 про початок виконання будівельних робіт.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2018 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що нормами законодавства, що були чинними в період видачі позивачу містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки не було передбачено процедури їх скасування та підставою для відмови у їх видачі є виключно невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням містобудівної документації на місцевому рівні, а сам позивач не може нести відповідальність за можливо неправомірні дії державного органу, яким було видано зазначені містобудівні умови та обмеження, з огляду на індивідуальний характер юридичної відповідальності, встановлений ст.62 Конституції України.

Відповідачами подано відзив на апеляційну скаргу, в якому вони просять відмовити в її задоволенні та залишити рішення суду першої інстанції без змін, зазначаючи, що відділом регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації було змінено форму містобудівних умов та обмежень для проектування об'єкта будівництва, яка передбачена Порядком ведення реєстру містобудівних умов та обмежень, затвердженого наказом Мінрегіону від 31 травня 2017 року №135, а самі МУО №17 від 20 вересня 2017 року надані за відсутності викопіювання з топографо-геодезичного плану в М 1:2000 та затвердженого плану зонування або детального плану території с.Худяки Черкаського району.

Третя особа відзив на апеляційну скаргу не подавала. Будь-які її письмові пояснення в матеріалах справи відсутні.

Будучі належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду апеляційної скарги, відповідачі та третя особа явку своїх представників в судове засідання не забезпечила.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника апелянта, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, позивач є постійним користувачем земельної ділянки площею 5,4204 га з кадастровим номером :04:003:0355, що підтверджується договором оренди землі від 07 серпня 2009 року укладеним з Черкаською РДА (а.с.57) та витягами з державного земельного кадастру про земельну ділянку від 31 серпня 2018 року № НВ-017 (а.с.63) і з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 13 листопада 2014 року №29446025 (а.с.67).

20 вересня 2017 року відділом регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації видано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки №17 (а.с.43) для проектування об'єкта будівництва - «Будівництво двох будівель для ремонту та зберігання сільськогосподарської техніки на території ТОВ «Маяк-Худяки» по вул.Дніпрова, 30 в с.Худяки Черкаського району Черкаської області», кадастровий номер земельної ділянки :04:003:0355.

14 листопада 2017 року позивачем було зареєстровано повідомлення №ЧК 85 про початок виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва «Будівництво двох будівель для ремонту та зберігання сільськогосподарської техніки на території ТОВ «Маяк-Худяки» по вул.Дніпрова, 30 в с.Худяки Черкаського району Черкаської області».

На підставі наказу від 14 грудня 2017 року №1871 (а.с.40), направлення від 18 грудня 2017 року №59 (а.с.41) головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління ДАБІ в Черкаській області Ільченко І.С. та Лузан Л.П. проведено позапланову перевірку відділу регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатами якої складено акт від 10 січня 2018 року (а.с.10), в якому було зафіксовано виявлене порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема, МУО №17 надані відділом за відсутності викопіювання з топографо-геодезичного плану в М 1:2000, що є порушенням ч.3 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; план зонування с.Худяки та детальний план території ТОВ «Маяк-Худяки» не розроблялися, у зв'язку з чим МУО №17 видані за відсутності затвердженого плану зонування або детального плану території, які відповідно до ст.ст.18, 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначають містобудівні умови та обмеження, що є порушенням ч.4 ст.29 та п.6 р.V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; під час надання МУЖ №17 відділом змінено форму містобудівних умов та обмежень для проектування об'єкта будівництва (відсутня назва розділу, змінено підстрочники), яка передбачена Порядком ведення реєстру містобудівних умов та обмежень, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку України від 31 травня 2017 року №135.

У зв'язку з виявленими порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме ч.ч.3, 4 ст.29 та п.6 р.V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку ведення реєстру містобудівних умов та обмежень, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку України від 31 травня 2017 року №135, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Черкаській області Лузан Л.П. 11 січня 2018 року прийнято рішення №3 (а.с.13) про скасування дії містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки від 20 вересня 2017 року №17, прийнятих відділом регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації.

В подальшому, у зв'язку зі скасуванням містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 20 вересня 2017 року №17, головним інспектором будівельного нагляду сектору по роботі з дозвільними документами Управління ДАБІ у Черкаській області Кучер О.В. прийнято рішення від 05 лютого 2018 року №6 «Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт» (а.с.14), яким було скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 14 листопада 2017 року №ЧК 85 на об'єкт будівництва «Будівництво двох будівель для ремонту та зберігання сільськогосподарської техніки на території ТОВ «Маяк-Худяки» по вул.Дніпрова, 30 в с.Худяки Черкаського району Черкаської області».

Вважаючи вказані рішення протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, дійшов висновку, що з огляду на відсутність плану зонування та детального плану території с.Худяки, оскаржувані позивачем рішення прийняті у відповідності до вимог чинного законодавства та не підлягають скасуванню.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно п.1 ч.11 ст.41 наведеного Закону з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

Відповідно до ч.12 наведеної статті у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право, зокрема, скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Наведені положення кореспондуються з нормами, викладеними в Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року №698, який визначає механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (п.1 Порядку).

Згідно з п.2 цього Порядку нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Пунктами 14-19 наведеного Порядку передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції. Позапланова перевірка проводиться з виїздом на об'єкт нагляду.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання об'єктом нагляду письмової заяви про проведення перевірки щодо нього; 2) перевірка виконання об'єктом нагляду припису головного інспектора будівельного нагляду; 3) обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об'єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності; 4) письмова вимога правоохоронних органів про проведення перевірки; 5) виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об'єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1. Під час проведення позапланової перевірки з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення. Позапланова перевірка того самого об'єкта нагляду з питань, які були предметом позапланової перевірки, не допускається, крім випадків виявлення недостовірних даних, що надавалися під час такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати 15 робочих днів. За обґрунтованим письмовим зверненням головного інспектора будівельного нагляду зазначений строк може бути одноразово продовжений наказом Держархбудінспекції не більше ніж на п'ять робочих днів.

Під час проведення позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов'язаний пред'явити керівнику об'єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки. У разі недопущення об'єктом нагляду посадових осіб Держархбудінспекції до проведення перевірки складається акт за формою згідно з додатком 2.

Позапланова перевірка проводиться у присутності керівника об'єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи.

Як вбачається з матеріалів справи, позапланову перевірку відділу регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації було проведено на підставі довідок про результати документальних перевірок від 11 грудня 2017 року згідно з відповідним наказом Держархбудінспекції від 14 грудня 2017 року №1871 (а.с.40) та у присутності начальника відділу регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації, що відображено в акті перевірки від 10 січня 2018 року (а.с.10).

Таким чином, відповідачами дотримано встановлений порядок проведення позапланової перевірки відділу регіонального розвитку, містобудування і архітектури Черкаської районної державної адміністрації, як об'єкта державного архітектурно-будівельного нагляду.

За результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4 (п.23 Порядку).

Відповідно до п.п.27-30 Порядку у разі відмови керівника об'єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи підписати акт головний інспектор будівельного нагляду, який склав акт перевірки, робить відповідну відмітку у такому акті.

У разі відмови в отриманні акта перевірки головний інспектор будівельного нагляду робить відповідну відмітку в такому акті і протягом двох робочих днів з дня завершення перевірки надсилає його об'єкту нагляду рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення за місцезнаходженням зазначеного об'єкта нагляду.

У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. Разом з протоколом видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за формою згідно з додатком 5. Припис складається у двох примірниках. Один примірник надається керівнику об'єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який його видав.

У разі відмови в отриманні припису такий припис надсилається об'єкту нагляду рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення за його місцезнаходженням.

Згідно п.32 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, якщо рішення об'єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень. Про скасування або зупинення дії рішення об'єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об'єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення. Інформація про скасування або зупинення дії рішення об'єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

З матеріалів справи вбачається, що за наслідком проведеної перевірки відділу регіонального розвитку, містобудування і архітектури Черкаської районної державної адміністрації відповідачем складено акт від 10 січня 2018 року, згідно з яким встановлено порушення, зокрема, ч.ч.3, 4 ст.29 та п.6 р.V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку ведення реєстру містобудівних умов та обмежень, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку України від 31 травня 2017 року №135, однак, ні припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, ні протоколу про правопорушення відповідачем складено не було, не надано доказів оприлюднення інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

В той же час, головний інспектор будівельного нагляду набуває повноваження щодо скасування рішення об'єкта архітектурно-будівельного нагляду у тому випадку, якщо неможливо усунути виявлені порушення, інакше дія такого рішення зупиняється. Однак відповідачем не доведено, що виявлені під час перевірки порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності неможливо було усунути.

Пунктом 8 ч.1 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Відповідно до ч.5 ст.24 наведеного Закону уповноважені органи з питань містобудування та архітектури і центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, забезпечують відкритість, доступність та повноту інформації про наявність на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці земель державної та комунальної власності, не наданих у користування, що можуть бути використані під забудову, про наявність обмежень і обтяжень земельних ділянок, містобудівні умови та обмеження в містобудівному і державному земельному кадастрах.

Пунктом 1 ч.1 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження віднесено до основних складових вихідних даних.

Частинами 2-5 ст.29 наведеного Закону встановлено, що фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі.

Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Розгляд заяви і надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх наданні здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом семи робочих днів з дня реєстрації заяви.

Рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

У своїх запереченнях представник відповідачів визнає, що виявлені порушення у формі зміни об'єктом нагляду форми містобудівних умов та обмежень та відсутність викопіювання з топографічно-геодезичного плану М 1:2000 є підставами для зупинення містобудівних умов та обмежень. В той же час, підставою для скасування МУО №17 визначено невідповідність містобудівних умов та обмежень містобудівній документації на місцевому рівні.

Так, відповідно до ч.1 ст.17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Згідно з ч.1 ст.18 наведеного Закону план зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

Статтею 19 цього Закону передбачено, що детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції.

Детальний план території визначає: принципи планувально-просторової організації забудови; червоні лінії та лінії регулювання забудови; функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл територій згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами; містобудівні умови та обмеження (у разі відсутності плану зонування території) або уточнення містобудівних умов та обмежень згідно із планом зонування території; потребу в підприємствах і закладах обслуговування населення, місце їх розташування; доцільність, обсяги, послідовність реконструкції забудови; черговість та обсяги інженерної підготовки території; систему інженерних мереж; порядок організації транспортного і пішохідного руху; порядок комплексного благоустрою та озеленення, потребу у формуванні екомережі; межі прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об'єктів (у разі відсутності плану зонування території).

З аналізу наведених норм вбачається, що саме план зонування території та детальний план території визначають умови та обмеження використання території для містобудівних потреб, у той час яке генеральний план обґрунтовує довгострокову стратегію планування та забудови території.

Суд встановив, що під час подання заяви про отримання містобудівних умов та обмежень позивачем додано Проект районного планування Черкаського району, який розроблено «Укрниип Грандан Сельстрой» у 1986 році.

Відповідно до п.6 Розділу V Закону №3038 рішення щодо визначення та надання містобудівних умов і обмежень на територіях, де відповідно до цього Закону не затверджені плани зонування або детальні плани територій, приймають уповноважені органи містобудування та архітектури з урахуванням попередніх планувальних рішень у межах встановленого законодавством строку до 1 січня 2015 року.

У відповідності до ч.ч.1, 2 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

В той же час, відповідачем не доведено невідповідності намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні, що могло бути єдиною підставою для відмови у видачі містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки №17 від 20 вересня 2017 року, або передбаченої законодавством підставою для їх скасування. Колегія суддів звертає увагу, що відсутність розробленого та затвердженого плану зонування або детального плану території в жодному разі не може свідчити про невідповідність містобудівних умов та обмежень містобудівній документації на місцевому рівні, а тому висновок відповідача щодо наявності передбачених законодавством підстав для скасування МУО №17 від 20 вересня 2017 року є необґрунтованим, у зв'язку з чим оскаржуване рішення від 11 січня 2018 року №2 про скасування зазначених містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч.2 ст.391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Так, листом від 05 лютого 2018 року №1023-3-1.20/121 (а.с.15) позивача було повідомлено, що у зв'язку зі скасуванням містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 20 вересня 2017 року №17, рішенням від 05 лютого 2018 року №6 (а.с.14) було скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 14 листопада 2017 року №ЧЦ 85 на об'єкт будівництва «Будівництво двох будівель для ремонту та зберігання сільськогосподарської техніки на території ТОВ «Маяк-Худяки» по вул.Дніпрова, 30 в с.Худяки Черкаського району Черкаської області».

Беручи до уваги, що судом встановлено протиправність рішення від 11 січня 2018 року №3, яким було скасовано МУО від 20 вересня 2017 року №17, а тому, прийняте на його підставі рішення від 05 лютого 2018 року №6 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 14 листопада 2017 року №ЧЦ 85 не може бути визнано таким, що прийнято обґрунтовано та за наявності визначених законодавством підстав та підлягає скасуванню.

Згідно з ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Таким чином, захисту в адміністративному суді може підлягати виключно порушене право позивача. Задоволення вимог на майбутнє, без вчинення відповідачем на час розгляду справи в суді протиправних дій, є необґрунтованим, безпідставним та не відповідає завданням адміністративного судочинства.

Колегія суддів вважає, що в даному випадку визнання протиправними та скасування оскаржуваних рішень про скасування містобудівних умов та обмежень та про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт належним чином і повному обсязі відновлює порушені права та інтереси ТОВ «Маяк-Худяки», разом з тим, оскільки внаслідок скасування рішення від 05 лютого 2018 року №6 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 14 листопада 2017 року №ЧЦ 85 зазначене повідомлення автоматично вважається таким, реєстрацію якого не було скасовано, колегія суддів вважає необґрунтованими та передчасними позовні вимоги в частині зобов'язання Управління ДАБІ у Черкаській області поновити реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 14 листопада 2017 року №ЧЦ 85, а тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Крім того, одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, що дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки. Принцип правової визначеності вимагає ясності й однозначності правової норми й забезпечення того, щоб ситуації та правовідносини залишалися передбачуваними.

Частинами 1, 2 ст.6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Враховуючи позицію, викладену у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Rysovskyy проти України, 29979/04, колегія суддів звертає увагу, що принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість, оскільки будь-яка інша позиція була б рівнозначною санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Державні органи, що не впроваджують або не дотримуються власних процедур, не повинні мати можливості отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Таким чином, наслідком видачі суб'єктом владних повноважень - відділом регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації містобудівних умов і обмежень у формі, які не в повній мірі відповідали формі, затвердженій Порядком №135, інші порушення, вчинені спеціальним уповноваженим органом містобудування та архітектури не може бути порушення прав та інтересів позивача, який повинен мати змогу покладатися на зобов'язання, взяті державою, зокрема, в частині здійснення повноважень щодо видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у відповідності до норм законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

З огляду на викладені обставини, за результатами розгляду апеляційної скарги, з урахуванням наведених норм права, беручи до уваги, що скасування виданих відділом розвитку, містобудування і архітектури Черкаської районної державної адміністрації на вимогу відповідача документів, має наслідком скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт позивачем, що фактично переводить здійснені будівельні роботи з будівництва двох будівель для ремонту та зберігання сільськогосподарської техніки у площину самочинного будівництва, рішення від 11 січня 2018 року №3 про скасування МУО №17 від 20 вересня 2017 року та рішення від 05 лютого 2018 року №6 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 14 листопада 2017 року №ЧК 85 не відповідають вимогам ч.2 ст.2 КАС України, оскільки прийняті необґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мали значення для їх прийняття, без дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких вони спрямовані, порушують права ТОВ «Маяк-Худяки» та підлягають скасуванню.

На підставі вищенаведеного, колегія суддів вважає, що невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права, неправильне тлумачення закону, призвели до неправильного вирішення справи, у зв'язку з чим рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нової постанови про часткове задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст.243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Маяк-Худяки» - задовольнити частково.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2018 року скасувати та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Маяк-Худяки» - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Лузан Л.П. №3 від 11 січня 2018 року про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 20 вересня 2017 року №17.

Визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду сектору по роботі з дозвільними документами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Кучер О.В. №6 від 05 лютого 2018 року про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 14 листопада 2017 року №ЧК85.

В решті позовних вимог - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст.329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 22 квітня 2019 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді В.О.Аліменко

Л.В.Бєлова