Справа № 440/145/19
Суддя: О.В. Гіглава
Дата ухвалення: 2019-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2019 року м. ПолтаваСправа № 440/145/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Гіглави О.В., розглянувши у порядку письмового провадження справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Кремінь-Маріо" до Управління Держпраці у Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

15 січня 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Кремінь-Маріо" звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Держпраці у Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови Управління Держпраці у Полтавській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 12 грудня 2018 року №ПЛ2705/161/АВ/П/ПТ/МГ-ФС в розмірі 186150,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог товариство посилається на те, що постанова від 12.12.2018 №ПЛ2705/161/АВ/П/ПТ/МГ-ФС щодо порушень ТОВ "Кремінь-Маріо" законодавства про працю є протиправною та прийнята без врахування того, що про інспекційне відвідування керівництво ТОВ "Кремінь-Маріо" не повідомлялось. При проведенні інспекційного відвідування інспектором праці не предявлялось службове посвідчення. Відсутні будь які докази погодження рішення керівника органу контролю або його заступника з обєктом інспектування. З актом інспекційного відвідування від 23.11.2018 директора товариства ознайомлено не було, що позбавило можливості товариству надати письмові пояснення та заперечення стосовно обставин, зазначених у акті. Також товариство не було повідомлене про дату та час розгляду справи про накладення штрафу, як наслідок, спірна постанова була прийнята без участі та врахування пояснень товариства. Відтак, дії відповідача при винесенні оскаржуваної постанови є неправомірними, що є підставою для визнання її протиправною та скасування.

Ухвалою суду від 21.01.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, ухвалено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання з розгляду справи по суті на 18.02.2019 на 14:20 год., яке у подальшому: - відкладалося у звязку з неявкою позивача в судове засідання на 06.03.2019 на 09:30 год.; - переносилося у звязку з перебуванням судді на лікарняному на 22.03.2019 на 14:30 год.; - відкладалося у звязку з неявкою позивача в судове засідання на 16.04.2019 на 09:30.

07.02.2019 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому останній просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог ТОВ "Кремінь-Маріо". Зазначає, що інспекційне відвідування товариства проводилось на підставі наказу Управління Держпраці у Полтавській області від 22.11.2018 №237П. Направлення на проведення інспектування вручене директору товариства ОСОБА_1 22.11.2018, про що свідчить його підпис. За результатами інспекційного відвідування складений акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю від 23.11.2018 №ПЛ2705/161/АВ, один примірник якого отримав директор товариства ОСОБА_1 26.11.2018. За висновками вказаного акту в ході проведеного інспектування встановлено, зокрема, порушення товариством частини 1 статті 106, частин 1, 2 статті 107 КЗпП України щодо оплати праці за роботу в надурочний час в підвищеному розмірі та щодо оплати праці у святкові та неробочі дні у подвійному розмірі. 26.11.2018 Управлінням винесено припис про усунення виявлених порушень №ПЛ2705/161/АВ/П, який підписаний директором товариства з врученням останньому примірнику такого припису. Про розгляд справи про накладення штрафу ТОВ "Кремінь-Маріо" повідомлене листом Управління від 03.12.2018 №02-12/7000, копію якого директор товариства ОСОБА_1 отримав особисто 04.12.2018. За результатами розгляду справи 12.12.2018 винесена постанова про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ПЛ2705/161/АВ/П/ПТ/МГ-ФС, один примірник якої отримав директор товариства 12.12.2018. З огляду на викладене, Управління не вбачає підстав для визнання протиправною та скасування спірної постанови.

В судове засідання 16.04.2019 позивач явку своїх уповноважених представників не забезпечив, про проведення судового засідання повідомлявся належним чином шляхом направлення відповідної повістки за адресою, внесеною до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а також повідомленою суду в позовній заяві. Конверт із судовою повісткою повернувся на адресу суду без вручення з відміткою відділу поштового звязку "02.04.2019 відмова адресата від отримання".

Відповідно до частини 11 статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

При цьому, згідно зі статтею 127 Кодексу адміністративного судочинства України часом вручення повістки вважається день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Отже, виходячи з положень вказаних норм, вважається, що позивачу повістка вручена належним чином 02.04.2019.

Відповідач звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи викладене, а також зважаючи на відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, суд вирішив розглянути справу у письмовому провадженні.

Частиною 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши наявні у матеріалах справи документи, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ТОВ "Кремінь-Маріо" зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 24.02.2017, номер запису 0009894; керівник - ОСОБА_1 (а.с. 11).

Окремим дорученням голови Державної служби України з питань праці ОСОБА_2 від 28.09.2018 №221/4.1-18 зобовязано:

- опрацювати переліки підприємств, надані територіальними органами Державної фіскальної служби України, з урахуванням підпункту 6 пункту 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2018 №295, та паспортів неформальної зайнятості областей;

- за результатами проведеного аналізу надати територіальним органам Державної фіскальної служби України переліки підприємств для узгодження та затвердження плану спільних комплексних заходів, спрямованих на виявлення неоформлених трудових відносин (а.с. 38).

На виконання вказаного доручення ГУ ДФС у Полтавській області разом з Управлінням Держпраці у Полтавській області затверджено План спільних заходів субєктів господарювання, серед яких й ТОВ "Кремінь-Маріо", спрямованих на виявлення неоформлених трудових відносин (а.с. 39).

22.11.2018 начальником Управління Держпраці у Полтавській області ОСОБА_3 видано наказ №237П "Про проведення заходів державного контролю", яким, зокрема, наказано провести інспекційне відвідування ТОВ "Кремінь-Маріо" щодо відповідності вимогам законодавства про працю у звязку з надходженням доручення голови Державної служби України з питань праці ОСОБА_2 від 28.09.2018 №221/4.1-18 та Плану спільних заходів субєктів господарювання (а.с. 40-41).

22.11.2018 за номером №2422 першим заступником начальника Управління Держпраці у Полтавській області ОСОБА_4 оформлено направлення на проведення заходу державного контролю, яким проведення інспекційного відвідування ТОВ "Кремінь-Маріо" на предмет додержання ним вимог законодавства про працю доручено головному державному інспектору Ляшенко Н.В. (а.с. 42).

ОСОБА_5 вказаного направлення 22.11.2018 вручено директору ТОВ "Кремінь-Маріо" ОСОБА_1, про що свідчить підпис останнього на направленні (а.с. 42).

У період з 22 по 23 листопада 2018 року інспектором праці ОСОБА_6 у присутності директора ТОВ "Кремінь-Маріо" ОСОБА_1 проведено інспекційне відвідування ТОВ "Кремінь-Маріо", за наслідками якого складено акт №ПЛ2705/161/АВ від 23.11.2018, яким, зокрема, зафіксовано порушення товариством частини 1 статті 106, частин 1, 2 статті 107 КЗпП України щодо оплати праці за роботу в надурочний час в підвищеному розмірі та щодо оплати праці у святкові та неробочі дні у подвійному розмірі (а.с. 43-58).

26.11.2018 Управлінням Держпраці у Полтавській області складено припис №ПЛ2705/161/АВ/П про усунення виявлених порушень, в тому числі, частини 1 статті 106 та частин 1, 2 статті 107 КЗпП України (а.с. 58-60).

У подальшому, 12.12.2018 першим заступником начальника Управління Держпраці у Полтавській області ОСОБА_4 прийнято постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ПЛ2705/161/АВ/П/ПТ/МГ-ФС, якою на товариство накладено штраф у розмірі 186150,00 грн (а.с. 72).

Позивач не погоджується з прийнятою постановою, в зв'язку з чим оскаржив її до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Поняття мінімальних державних гарантій в оплаті праці міститься у статті 12 Закону України "Про оплату праці", частиною першою якої передбачено, що норми оплати праці (за роботу в надурочний час; у святкові, неробочі та вихідні дні; у нічний час; за час простою, який мав місце не з вини працівника; при виготовленні продукції, що виявилася браком не з вини працівника; працівників, молодше вісімнадцяти років, при скороченій тривалості їх щоденної роботи тощо) і гарантії для працівників (оплата щорічних відпусток; за час виконання державних обов'язків; для тих, які направляються для підвищення кваліфікації, на обстеження в медичний заклад; для переведених за станом здоров'я на легшу нижчеоплачувану роботу; переведених тимчасово на іншу роботу у зв'язку з виробничою необхідністю; для вагітних жінок і жінок, які мають дітей віком до трьох років, переведених на легшу роботу; при різних формах виробничого навчання, перекваліфікації або навчання інших спеціальностей; для донорів тощо), а також гарантії та компенсації працівникам в разі переїзду на роботу до іншої місцевості, службових відряджень, роботи у польових умовах тощо встановлюються Кодексом законів про працю України та іншими актами законодавства України.

Відповідно до частини другої статті 12 Закону України "Про оплату праці" норми і гарантії в оплаті праці, передбачені частиною першою цієї статті та Кодексом законів про працю України, є мінімальними державними гарантіями.

За змістом статті 97 КЗпП України оплата праці працівників здійснюється за погодинною, відрядною або іншими системами оплати праці. Оплата може провадитися за результатами індивідуальних і колективних робіт.

Форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. Якщо колективний договір на підприємстві, в установі, організації не укладено, власник або уповноважений ним орган зобов'язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом.

Конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються власником або уповноваженим ним органом з урахуванням вимог, передбачених частиною другою цієї статті.

Власник або уповноважений ним орган чи фізична особа не має права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами.

Оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов'язань щодо оплати праці.

За приписами частин 1-4 статті 106 КЗпП України за погодинною системою оплати праці робота в надурочний час оплачується в подвійному розмірі годинної ставки.

За відрядною системою оплати праці за роботу в надурочний час виплачується доплата у розмірі 100 відсотків тарифної ставки працівника відповідної кваліфікації, оплата праці якого здійснюється за погодинною системою, - за всі відпрацьовані надурочні години.

У разі підсумованого обліку робочого часу оплачуються як надурочні всі години, відпрацьовані понад встановлений робочий час в обліковому періоді, у порядку, передбаченому частинами першою і другою цієї статті.

Компенсація надурочних робіт шляхом надання відгулу не допускається.

Відповідно до частин 1-3 статті 107 КЗпП України робота у святковий і неробочий день (частина четверта статті 73) оплачується у подвійному розмірі:

1) відрядникам - за подвійними відрядними розцінками;

2) працівникам, праця яких оплачується за годинними або денними ставками, - у розмірі подвійної годинної або денної ставки;

3) працівникам, які одержують місячний оклад, - у розмірі одинарної годинної або денної ставки зверх окладу, якщо робота у святковий і неробочий день провадилася у межах місячної норми робочого часу, і в розмірі подвійної годинної або денної ставки зверх окладу, якщо робота провадилася понад місячну норму.

Оплати у зазначеному розмірі провадиться за години, фактично відпрацьовані у святковий і неробочий день.

На бажання працівника, який працював у святковий і неробочий день, йому може бути наданий інший день відпочинку.

Судовим розглядом встановлено, що норма тривалості робочого часу за квітень 2018 року, зокрема, для керуючого рестораном ОСОБА_7 становила 159 годин, оскільки напередодні святкових і неробочих днів тривалість роботи працівників скорочується на одну годину як при п"ятиденному, так і при шестиденному робочому тижні (30.04.2018 тривалість роботи скорочується на одну годину).

Разом з тим, згідно табеля обліку роботи за квітень 2018 року (а.с. 62) керуючим рестораном ОСОБА_7 відпрацьовано 160 годин (20 робочих днів по 8 годин). За розрахунково-платіжною відомістю за квітень 2018 року (а.с. 63) ОСОБА_7 проведено нарахування заробітної плати за відпрацьованих 20 робочих днів у сумі 3725,00 грн основна заробітна плата із розрахунку посадового окладу 3725,00 грн, встановленого штатним розписом, введеним в дію з 01.01.2018 (а.с. 61).

Отже, вказане свідчить про не проведення керуючому ресторану ОСОБА_7 нарахування та оплати за роботу у надурочний час у подвійному розмірі.

Поряд з цим, за табелем обліку роботи за серпень 2018 року (День незалежності) бармен ОСОБА_8 та офіціант ОСОБА_9 відпрацювали по 10 годин кожний, а адміністратор Романко Ю.А. - 5 годин (а.с. 64а). При цьому, за розрахунково-платіжною відомістю за серпень 2018 року ОСОБА_8, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 не проведено нарахування та оплату за роботу у святковий день у подвійному розмірі (а.с. 65).

Також, згідно табеля обліку роботи за жовтень 2018 року охоронник ОСОБА_5 14.10.2018 (День захисника України) відпрацював 8 годин (а.с. 67), при цьому, за розрахунково-платіжною відомістю за жовтень 2018 року ОСОБА_5 не проведено нарахування та оплату за роботу у святковий день у подвійному розмірі (а.с. 68).

З огляду на викладене, суд доходить висновку про правильність висновків інспектора праці щодо порушення ТОВ "Кремінь-Маріо" частини 1 статті 106, частин 1, 2 статті 107 КЗпП України в частині оплати праці за роботу в надурочний час в підвищеному розмірі та в частині оплати праці у святкові дні у подвійному розмірі.

Відповідно до пункту 29 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №295, заходи до притягнення об'єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників, несвоєчасну та не у повному обсязі виплату заробітної плати, недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.

За змістом статті 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.

Статтею 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" установлено у 2018 році мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі: з 1 січня - 3723 гривні; у погодинному розмірі: з 1 січня - 22,41 гривні.

При перевірці правильності визначення Управлінням Держпраці у Полтавській області позивачу суми штрафу в розмірі 186150,00,00 грн судом встановлено дотримання останнім приписів статті 265 КЗпП України та статті 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік".

Посилання позивача, як на підставу для визнання протиправною та скасування оскаржуваної постанови, на допущення Управлінням Держпраці у Полтавській області певних процедурних порушень під час інспекційного відвідування та прийняття постанови про накладення штрафу, що виразилися у не повідомленні керівництва товариства про проведення інспекційного відвідування, не предявленні інспектором праці під час інспектування свого службового посвідчення, не погодженні рішення керівника органу контролю або його заступника з обєктом інспектування, не ознайомленні директора товариства з актом інспектування, а також не повідомленні позивача про дату та час розгляду справи про накладення штрафу, не знайшли свого підтвердження в ході розгляді справи.

Так, процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об'єкт відвідування) визначає Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №295 (далі Порядок №295).

Відповідно до пункту 8 Порядку №295 про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об'єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі.

Про проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин інспектор праці повідомляє об'єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі, якщо тільки він не вважатиме, що таке повідомлення може завдати шкоди інспекційному відвідуванню.

Отже, вказана норма передбачає право Управління Держпраці у Полтавській області не повідомляти об'єкт відвідування про проведення інспекційного відвідування.

Як наслідок, посилання на не повідомлення керівництва товариства про проведення інспекційного відвідування є безпідставними.

Пунктом 9 Порядку №295 встановлено, що під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред'явити об'єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення.

Матеріали справи не містять документальних чи будь яких інших доказів, які б підтверджували не предявлення інспектором праці під час інспектування товариства службового посвідчення. Натомість акт інспекційного відвідування має відмітку про пред'явлення інспектором праці службового посвідчення.

За змістом пункту 15 Порядку №295 за рішенням керівника органу контролю або його заступника, погодженим з об'єктом відвідування, інспектори праці за наявності підстав, визначених підпунктами 1, 4 - 7 пункту 5 цього Порядку, можуть проводити невиїзні інспектування у приміщенні відповідного органу контролю на підставі документів та пояснень, наданих об'єктом відвідування.

В спірному випадку мало місце провадження саме інспекційного відвідування за місцезнаходженням субєкта господарювання, а не невиїзне інспектування. Відтак, підстави для погодження рішення керівника органу контролю або його заступника про проведення інспекційного відвідування з обєктом інспектування були відсутні.

За приписами пунктів 19, 20 Порядку №295 за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення.

Акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та керівником об'єкта відвідування або його уповноваженим представником.

Один примірник акта залишається в об'єкта відвідування.

Відповідно до пункту 26 Порядку №295 у разі відмови керівника чи уповноваженого представника об'єкта відвідування від підписання або за неможливості особистого вручення акта і припису акт та припис складаються у трьох примірниках.

Два примірники акта і припису не пізніше ніж протягом наступного робочого дня надсилаються об'єкту відвідування рекомендованим листом з описом документів у ньому та з повідомленням про вручення. На примірнику акта та припису, що залишаються в інспектора праці, зазначаються реквізити поштового повідомлення, яке долучається до матеріалів інспекційного відвідування та невиїзного інспектування.

Об'єкт відвідування зобов'язаний повернути інспектору праці підписаний примірник акта та припису не пізніше ніж через три робочих дні з дати його отримання.

У разі ненадходження в установлений строк підписаного примірника акта та припису складається акт про відмову від підпису у двох примірниках, один з яких надсилається об'єкту відвідування рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Доводи товариства з приводу не ознайомлення директора товариства з актом інспектування не відповідають дійсним обставинам справи та спростовуються наявністю на примірнику акту Управління відмітки про отримання другого примірника акту інспектування керівником ТОВ "Кремінь-Маріо" ОСОБА_11 26.11.2018 (а.с. 57).

Пункт 27 Порядку №295 визначає, що у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом інспекційного відвідування або актом невиїзного інспектування, після розгляду зауважень об'єкта відвідування (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, за результатами якого вносить припис та/або вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

Механізм накладення на суб'єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України "Про зайнятість населення" (далі - штрафи) визначає Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509 (далі Порядок - №509).

Згідно з пунктами 3-7 Порядку №509 уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу (далі - справа).

Справа розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд.

У разі надходження від суб'єкта господарювання або роботодавця, щодо якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений уповноваженою посадовою особою, але не більше ніж на 10 днів.

Про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб'єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п'ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Справа розглядається за участю представника суб'єкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено. Справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.

Як свідчать матеріали справи, про розгляд справи про накладення штрафу ТОВ "Кремінь-Маріо" повідомлялося листом Управління від 03.12.2018 №02-12/7000, копію якого директор товариства ОСОБА_1 отримав особисто 04.12.2018 (а.с. 71), а тому твердження позивача про не повідомлення товариства про дату та час розгляду справи про накладення штрафу не відповідають дійсності.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що постанова від 12.12.2018 №ПЛ2705/161/АВ/П/ПТ/МГ-ФС прийнята Управлінням Держпраці у Полтавській області на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що встановлені законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано та обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для її прийняття.

На підставі викладеного та керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Кремінь-Маріо" (проспект Свободи, буд. 45, офіс 214, м. Кременчук, Полтавська область, 39600, ) до Управління Держпраці у Полтавській області (вул. Пушкіна, 119, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ) про визнання протиправною та скасування постанови відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя ОСОБА_12