Справа № 320/1087/19
Суддя: Харченко С.В.
Дата ухвалення: 2019-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 березня 2019 року м. Київ Справа № 320/1087/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Харченко С.В., розглянувши

позовну заяву

першого заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури в інтересах держави

до

Крюківщинської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області

про

визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Перший заступник керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури в інтересах держави звернувся до суду з позовом до Крюківщинської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання протиправним та скасування рішення відповідача від 30.08.2018 № 2/1 «Про затвердження детального плану території житлової та громадської забудови на земельних ділянках загальною площею 2 га в межах населеного пункту села Крюківщина Києво-Святошинського району Київської області».

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

В силу положень частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов’язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, згідно з приписами частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Цією ж статтею передбачено, що для звернення до адміністративного суду суб’єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб’єкту владних повноважень право на пред’явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб’єкта владних повноважень.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що рішення Крюківщинської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, яке прокурор оскаржує в межах даного позовного провадження, прийнято відповідачем 30.08.2018.

Водночас з наведеною вище позовною заявою прокурор звернувся до суду лише 18.02.2019 (відбиток календарного штемпеля підприємства поштового зв’язку на описі вкладення у цінний лист від 18.02.2019), тобто з порушенням строку, визначеного статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Разом з тим заяви про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з даним позовом та доказів поважності причин пропуску такого строку прокурором суду не надано.

Крім того, в силу положень частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно з приписами частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судом встановлено, що прокурором заявлено у позовній заяві одну позовну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, з урахуванням положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23.11.2018 № 2629-VIII, при зверненні до суду з даним позовом розмір судового збору за одну позовну вимогу немайнового характеру повинен складати 1921,00 грн.

Водночас прокурором, який не входить до визначеного статтею 5 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI переліку осіб, що звільняються від сплати судового збору, не додано до позовної заяви документу про сплату судового збору.

Відсутність наведеного вище документа підтверджується актом Київського окружного адміністративного суду від 06.03.2019.

Суд також звертає увагу прокурора на положення частини другої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якими позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до пункту 4 частини п’ятої цієї ж статті в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Функції прокуратури з представництва інтересів громадянина або держави в суді деталізовано в пункті 2 частини першої статті 2, пункті 3 частини п'ятої статті 8 та статтях 23, 24 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII (далі – Закон № 1697-VII).

Так, частиною третьою статті 23 Закону № 1697-VII передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб’єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

У свою чергу в силу положень частини четвертої статті 23 Закону № 1697-VII наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Аналізуючи вказані вище норми у сукупності, суд дійшов висновку, що обов’язковими умовами, за наявності яких у прокурора з’являється право на звернення до суду в інтересах держави, є: 1) доведення порушення чи загрози порушення саме інтересів держави (а не окремої громади або окремої юридичної чи фізичної особи); 2) доведення належними і допустимими доказами, що захист цих інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або ж доведення відсутності такого органу.

У позовній заяві прокурор посилається на порушення органом місцевого самоврядування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час затвердження в установленому законодавством порядку містобудівної документації – рішення від 30.08.2018 № 2/1 «Про затвердження детального плану території житлової та громадської забудови на земельних ділянках загальною площею 2 га в межах населеного пункту села Крюківщина Києво-Святошинського району Київської області».

Одночасно з цим прокурор стверджує, що у спірних правовідносинах орган, уповноважений здійснювати захист інтересів держави, відсутній.

Вказані обставини, на думку прокурора, підтверджуються листом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 08.11.2017 № 10/10-59/0861/06/01, яким прокурора повідомлено про те, що територіальні органи архітектурно-будівельної інспекції України не здійснюють контроль за дотриманням органами місцевого самоврядування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час затвердження містобудівної документації.

Разом з тим наведений вище лист прокурором до матеріалів позовної заяви не приєднано.

При цьому жодних обґрунтувань та аргументів стосовно існування порушення або загрози порушення оскаржуваним рішенням законних інтересів держави прокурором також не зазначено.

Наведені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв'язку з чим суд, враховуючи приписи статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням прокурору часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені прокурором у п’ятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали шляхом подання до суду: заяви про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з даним позовом та доказів поважності причин пропуску такого строку; оригіналу платіжного документу, що свідчить про сплату прокурором судового збору у розмірі 1921,00 грн; позовної заяви, приведеної у відповідність вимогам пункту 4 частини п’ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (у тому числі шляхом належного обґрунтування наявності у прокурора законних підстав для звернення до суду з даним позовом в інтересах держави) з урахуванням наведених вище висновків суду; доказів надіслання копії позовної заяви у новій редакції з усіма доданими до неї документами відповідачу.

Враховуючи викладене та керуючись частиною першою статті 169, статтями 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити прокурору п’ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

3. Попередити прокурора про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати (видати) прокурору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Харченко С.В.