Справа № 588/1351/18
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2019-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2019 р.Справа № 588/1351/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Перцової Т.С. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання Струкової Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Тростянецького районного суду Сумської області від 25.03.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Линник О.С., вул. Миру, 9, м. Тростянець, Тростянецький, Сумська, 42600, повний текст складено 25.03.19 року по справі № 588/1351/18

за позовом ОСОБА_1

до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області в особі головного інспектора Бордулінської Наталії Олексіївни

про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернулась до Тростянецького районного суду Сумської області з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області в особі головного інспектора Бордулінської Наталії Олексіївни, в якому просила визнати неправомірними дії Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області в особі головного інспектора Бордулінської Наталії Олексівни, скасувати постанову про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення від 08.05.2018 року у виді штрафу у розмірі 4250 грн. та провадження по справі закрити.

Рішенням Тростянецького районного суду Сумської області від 25.03.2019 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати, прийняти постанову про задоволення позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що на підставі письмової заяви ОСОБА_2 про проведення перевірки законності прибудови до житлового будинку та господарських будівель за адресою: АДРЕСА_1, в якому мешкає позивач (а.с.45), Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області була направлена головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ОСОБА_3 для здійснення позапланової перевірки дотримання суб'єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил щодо будівництва прибудови до житлового будинку та господарських будівель у АДРЕСА_1 (а.с.47), про що під підпис була ознайомлена позивач.

За результатами вказаної перевірки відповідачем був складений акт, відповідно до якого встановлено, що на момент проведення перевірки прибудова до житлового будинку «а2» та сарай «Б» завершені будівництвом до 2009 року без проектної документації, який давав право на виконання будівельних робіт, документ на право власності чи користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_1 відсутні, вказані побудови експлуатуються без прийняття в експлуатацію, тобто без реєстрації в Управлінні Держархбудінспекції у Сумській області декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи затвердженого акту готовності об'єкта до експлуатації, у відповідності до ч. 1 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.02.2011 №461. Від підпису в акті та отримувати його копію позивач відмовилась у присутності двох свідків, про що мається відмітка (а.с.48-50).

За результатами вказаної перевірки головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ ОСОБА_3 складено два протоколи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1:

- протокол №132/1 від 25.04.2018, в якому зазначено, що ОСОБА_1 до 2009 року побудувала прибудову до житлового будинку та сарай за адресою: м. Тростянець, вул. Маршала Рибалко, 3 біля квартири №2 без документа, який надав право на виконання будівельних робіт, без проектної документації чи будівельного паспорта, чим порушила ст.9 ЗУ «Про архітектурну діяльність» та абз.4 ч.1 ст.25 ЗУ «Про основи містобудування», за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.96 КУпАП (а.с.51);

- протокол № 132 від 25.04.2018, в якому вказано, що ОСОБА_1 експлуатує закінчені будівництвом прибудову до житлового будинку та сарай за адресою: м. Тростянець, вул. Маршала Рибалко, біля квартири №2, які не прийняті в експлуатацію у відповідності до ч.1 ст.39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», чим порушила ч.8 ст.39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.02.2011 №461, за що передбачена відповідальність за ч.8 ст.96 КУпАП (а.с.52).

Про місце, час і дату розгляду справи за вказаними адміністративними правопорушеннями позивач була повідомлена, однак у присутності двох свідків відмовилася як від підпису у протоколах про адміністративне правопорушення, так і від їх отримання, що вказано у протоколах.

За результатами позапланової перевірки, проведеної на будівництві прибудови до квартири № 2 житлового будинку та сараю по вул. Маршала Рибалко, 3 в м. Тростянець Сумської області відповідачем складено припис № 132 від 25.04.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил відповідно до якого позивачу поставлено вимогу ввести в експлуатацію об'єкт «Будівництво прибудови да квартири № 2 житлового будинку та сараю по вул. Маршала Рибалко, 3 в м. Тростянець Сумської області»; у разі неможливості або небажання виконати вимоги цього припису необхідно демонтувати самочинно побудовані будівлі та звільнити земельну ділянку. Позивачу встановлено термін виконання даного припису до 25.06.2018 року.

Від отримання припису позивач відмовилася у присутності двох свідків, про що мається відмітка. (а.с.53).

25.04.2018 року позивачу супровідним листом надіслано акт перевірки № 132 від 25.04.2018 року, припис про усунення порушень від 25.04.2018 року та протоколи про адміністративні правопорушення № 132 та 132/1 від 25.04.2018 року, одночасно повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення о 10-00 год. 08.05.2018 р. за адресою по вул. Чкалова, 27-а, м. Охтирка,

Вказані документи позивачем отримано 03.05.2018 року , що підтверджено рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.56 зворотна сторона).

ОСОБА_1, не погоджуючись з актом перевірки, 25.04.20218 року надала заперечення, в якому вказала, що відповідачем 20.11.2015 року у її домоволодінні проводилась перевірка, під час якої порушень виявлено не було. Будівництво було проведено до 1997 року, після якого позивач будівництво без дозволу не здійснювала, дозвіл їй надавався, але вона його на руки не отримувала (а.с.54).

На розгляд матеріалів про притягнення її до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з'явилась, та 08.05.2018 р. головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурної будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_3, розглянувши акт перевірки від 25.04.2018 року № 132, протоколи від 25.04.2018 року № 132/1, № 132 винесено постанову № 52 від 08.05.2018 року. На підставі встановлених фактів побудови ОСОБА_1 прибудови до житлового будинку та сарая за адресою по вул. Маршала Рибалко, 3, біля квартири № 2, м. Тростянець , ОСОБА_1 без документа, який давав право на виконання будівельних робіт, без проектної документації чи будівельного паспорта, у порушення вимог ст. 9 ЗУ «Про архітектурну діяльність», абз.4 ч.1 ст.25 ЗУ «Про основи містобудування», та факту експлуатації закінчених будівництвом прибудови до житлового будинку та сарая, за вказаною адресою, які не прийняті в експлуатацію у відповідності до ч. 1 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», чим порушено вимоги ч.8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011 № 461.

Відповідальність за встановленими правопорушеннями передбачена частинами 1,8 ст.96 КУпАП. На цій підставі ОСОБА_1 визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 гривень (а.с.59).

Не погоджуючись із вказаною постановою, позивач звернулася до суду за захистом своїх прав.

Відмовляючи в задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем доведено належними засобами доказування правомірність свого рішення щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності, при цьому позивачем не доведено правомірність своїх дій.

Колегія суддів не погоджується з рішенням суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI.

Положеннями статті 10 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва обєктів та до обєктів, що підлягають обовязковому обстеженню; складати протоколипро вчиненняправопорушень,акти перевірокта накладатиштрафи відповіднодо закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обовязкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (ч. 3 ст.41 «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Відповідно до пп. 1 п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 553державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Пунктом 5 вказаного Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 зазначеного Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю підставами для проведення якої є, зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно положень п. п. 16, 17, 21 Порядку № 553 від 23.05.2011 року за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки ти припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельний контролю робить відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Разом з цим, відмови суб'єкта містобудування від ознайомлення з актом перевірки, приписом та протоколом, складеними за результатами вжитого заходу державного архітектурно-будівельний контролю, а так само від отримання примірників цих документів, не є перешкодою для їх складання та реалізації у відповідності до наведених положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 553.

Відповідно до ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; 4) перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Матеріалами інвентарної справи на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 підтверджені обставини, зазначені відповідачем у акті перевірки щодо відсутності як у 1993 р. так і у 1997 році (на час приватизації квартири позивачем) факту наявності прибудови до житлового будинку під літ. «а2» та сараю під літ. «Б». Вказані об'єкти у матеріалах інвентарної справи зазначені техніком БТІ 17.07.2003 р. та позначені на генеральному плані «червоним» (а.с.173). Вперше технічний паспорт був виготовлений 31.03.1993 року заводу мінвод, на якому вказані обєкти не були зазначені (а.с.174,175). Тобто вказані матеріали підтверджують справжність копії технічного паспорту від 24.03.1997 р., наданого позивачем відповідачеві під час перевірки, у якому відсутні прибудова «а2» та сарай «Б».

Про здійснення будівництва вказаних об'єктів позивачем також свідчить її письмова заява до Тростянецької міської ради від 30.05.1997 р., якою вона просить надати їй дозвіл на завершення добудови вказаних об'єктів.

Вказані докази не спростовані іншими доказами, наданими позивачем, її заявою від 26.02.1997 року про видачу ордеру на надану їй згідно рішення міської ради від 19.02.1997 року, недобудовану квартиру за адресою: АДРЕСА_1, виписку із протоколу Тростянецького заводу мінвод та довідкою перебування на балансі вказаного підприємства двохквартирного жилого будинку (а.с,11-13).

Разом із тим, у період часу від 1993 року побудови вказаного двохквартирного будинку та на час внесення змін до технічного паспорту у 2003 р., відсутні у матеріалах інвентарної справи будь-які документи щодо здійснення добудови «а2» та сараю «Б» у домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1.

Як було встановлено судом першої інстанції та знайшло своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи, будівництво прибудови до житлового будинку «а2» та сарай «Б» завершені будівництвом до 2009 року без проектної документації.

Крім того, у позивача відсутній документ (зареєстрована відповідним органом декларація про готовність об'єкта до експлуатації), що посвідчує закінчення спірного об'єкту будівництва.

Натомість факт експлуатації позивачем самочинно об'єктів АДРЕСА_2 встановлений актом перевірки ДАБІ у Сумській області № 132 та протоколом про адміністративне правопорушення.

При цьому судова колегія звертає увагу, що як встановлено з матеріалів справи, жодних дій щодо оформлення дозвільних документів, які надають право на експлуатацію вказаних об'єктів позивачем не надано.

Відповідно до ст. 9 ЗУ «Про архітектурну діяльність», у редакції закону до 17.07.2003р. (час внесення змін до техпаспорту на домоволодіння) передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил, місцевих правил забудови населених пунктів.

Стаття 25 ЗУ «Про основи містобудування», зокрема абзац 4 ч.1 передбачає, що особи, винні у: виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього; несуть відповідальність, передбачену законом.

Отже у даному разі відповідач правомірно вказує у оскаржуваній постанові про порушення вимог вказаних норм права позивачкою, яка побудувала прибудову та сарай без документа, який давав право на виконання будівельних робіт, без проектної документації чи будівельного паспорта.

Частиною 8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Відповідно до ч.1 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Відповідно доч. 3 ст.73КАС України сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином судом не встановлено у діях відповідача порушень вимог законодавства під час проведення перевірки та винесення оскаржуваної постанови, а доводи позивача спростовані належними і допустимими доказами, представленими відповідачем та дослідженими у судовому засіданні.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем доведено факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч. 1, ч. 8 ст.96 КУпАП та правомірність винесеної постанови № 84 від 09.10.2018 року з накладенням на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді 4 250 грн. штрафу.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі вищевикладеного суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, в той час як доводи апелянта не спростовують висновків суду першої інстанції, а відтак підстави для задоволення вимог апеляційної скарги відсутні.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Тростянецького районного суду Сумської області від 25.03.2019 року по справі № 588/1351/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя ОСОБА_4
Судді ОСОБА_5 ОСОБА_6