Справа № 826/7301/17
Суддя: Губська Олена Анатоліївна
Дата ухвалення: 2019-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/7301/17
УХВАЛА

22 квітня 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Губська О.А., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 серпня 2018 року по справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Даніель" до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу,-

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві, в якому просив:

- визнати протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві щодо нарахування недоїмки за несплату єдиного соціального внеску в сумі 943 696,33 грн.

- визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про сплату боргу (недоїмки) Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві № Ю-9187-17 від 12.04.2017.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 серпня 2018 року адміністративний позов задоволено частково.

Не погодившись з таким рішенням відповідачем подано апеляційну скаргу.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.11.2018 у задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про звільнення від сплати судового збору відмовлено. Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 31.08.2018 – залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом семи днів з моменту отримання цієї ухвали шляхом звернення до суду апеляційної інстанції з заявою про усунення недоліків та направити таку заяву на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду з додаванням доказів (оригіналів), що підтверджують сплату апелянтом судового збору за подачу апеляційної скарги в розмірі 23 633, 18 грн., або доказів, які б підтверджували наявність правових підстав для звільнення його від сплати судового збору.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.11.2018 клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги – задоволено. Продовжено Головному управлінню Державної фіскальної служби у м. Києві строк для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.11.2018 на сім днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.03.2019 апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 31.08.2018 у справі за адміністративним позовом публічного акціонерного товариства “Комерційний банк “Даніель” до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправними дії та скасування податкової вимоги – повернуто апелянту разом із доданими до скарги матеріалами.

04 квітня 2019 року Головне управління ДФС у м.Києві повторно подало апеляційну скаргу.

Зазначена апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з таких підстав.

За правилами п. 1 ч. 5 ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС) у редакції на час подання скарги, до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Положеннями цієї ж статті у редакції на час подання позовної зави передбачено, що за подання суб’єктом владних повноважень, юридичною особою адміністративного позову майнового характеру, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п.п. 1 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня цього року встановлено на рівні 1600 грн.

З позовної заяви позивача вбачається, що позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру (визнати протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві щодо нарахування недоїмки за несплату єдиного соціального внеску) та одну вимогу майнового характеру (визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про сплату боргу (недоїмки) Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві № Ю-9187-17 від 12.04.2017). Оспорювана сума 943 696,33 грн.

У зв'язку з чим за подачу апеляційної скарги відповідач мав сплатити судовий збір у розмірі 23 633,18 грн. ((943 696,33 грн. х 1,5 %) + 1600) х 150%).

Втім, в порушення вказаних правових норм апелянтом не надано доказів сплати судового збору у розмірі 23 633,18 грн.

Реквізити для сплати судового збору за подачу апеляційних скарг:

Отримувач коштів: УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897; Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача 1055; Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк , визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційного оскарження визнані судом неповажними.

Згідно з ч.1 ст.295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 195 КАС України учасник справи, якому повне рішення не було вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення було прийнято 31 серпня 2018 року. Водночас, апеляційна скарга відповідачем подана лише 04 квітня 2019 року, тобто з порушенням встановленого процесуальним законом строку для її подачі.

Разом з апеляційною скаргою Головним управлінням ДФС у м.Києві заявлено клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження апелянт зазначив, що пропуск зазначеного процесуального строку зумовлений реорганізацією податкових органів.

Розглянувши вказане клопотання, суд вважає за необхідне зазначити, що таке обґрунтування не може бути поважною підставою пропуску строку передбаченого ст.295 КАС України, з огляду на те, що дане питання стосується виключно внутрішньої організації роботи Головного управління ДФС у м. Києві.

Обставини, пов'язані зі зміною організації роботи, функцій територіальних органів ДФС, не є поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження.

Аналогічна правова позиція міститься в ухвалі Верховного Суду від 05.12.2018 по справі №826/604/17.

Так, статтею 44 КАС України передбачено обов'язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п'ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов'язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов'язків, встановлених законом або судом.

Такими процесуальними обов'язками учасників справи визначено, крім іншого, дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень, а також виконання встановлених законом вимог щодо оформлення апеляційної скарги, зокрема, надання документу про сплату судового збору, в тому числі, на підставі ухвали суду апеляційної інстанції про залишення касаційної скарги без руху.

Таким чином, відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційний перегляд справи, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону і суду, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов'язані з непереборними та об'єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об'єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

При вирішенні питання про поновлення строку апеляційного оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв'язку інтервалів часу: з моменту закінчення законом строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги до дати повторного звернення з апеляційною скаргою і так далі.

Разом з тим, у клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження податковим органом не було наведено обґрунтованих доводів та не надано належних і допустимих доказів на підтвердження наявності у останнього об'єктивних перешкод, які унеможливили реалізацію права на повторне звернення (після постановлення апеляційним судом ухвали про повернення апеляційної скарги) до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою в найкоротші строки.

Таким чином, оскільки податковий орган є суб'єктом владних повноважень, що здійснює свою діяльність на професійній основі, труднощі в організації своєчасного виконання обов'язків працівників контролюючого органу є проблемою внутрішньої організації роботи податкового органу та не може бути поважною причиною пропуску встановленого законом строку на апеляційне оскарження.

Аналогічна правова позиція міститься в ухвалі Верховного Суду від 19 лютого 2019 по справі №826/6371/17.

За таких обставин відсутні підстави для визнання поважними, наведені Головним управлінням ДФС у місті Києві, причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 31.08.2018.

Оскільки апеляційна скарга подана до Шостого апеляційного адміністративного суду з пропуском 30-ти денного строку на апеляційне оскарження, та апелянт не надає жодних доказів, які підтверджували б поважність пропуску строку для подачі апеляційної скарги, це є перешкодою в прийнятті апеляційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві до провадження суду апеляційної інстанції, то у відповідності до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту необхідно надати строк для усунення недоліків, а саме: вказати поважні підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Крім того, апелянту необхідно подати до суду апеляційної інстанції документа про сплату судового збору у розмірі 23 633,18 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якою вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту встановлюється строк для усунення недоліків.

Пунктом 4 частини 1 ст. 299 КАС України встановлено, що, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись статтями 298, 299 КАС суддя, -

У Х В А Л И В

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 серпня 2018 року по справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Даніель" до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу - залишити без руху.

Надати скаржникові строк на усунення недоліків протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали.

У разі неусунення недоліків у вищезазначений строк, до апеляційної скарги будуть застосовані наслідки, визначені п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Губська