Справа № 9901/98/19
Суддя: Прокопенко Олександр Борисович
Дата ухвалення: 2019-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

22 квітня 2019 року

м. Київ

Справа № 9901/98/19

Провадження № 11-391заі19

Суддя Великої Палати Верховного Суду Прокопенко О. Б., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Верховної Ради України, третя особа - Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, про визнання бездіяльності протиправною,

ВСТАНОВИВ:

22 лютого 2019 року ОСОБА_3 звернулася до суду з адміністративним позовом, у якому просила визнати незаконною, такою, що порушує частину другу статті 19 Конституції України, частину другу статті 18, частину першу статті 21 Закону України «Про запобігання корупції», бездіяльність Верховної Ради України, яка полягає в тому, що Верховна Рада України не провела у 2018 році щорічних парламентських слухань з питань ситуації щодо корупції, не затвердила та не оголосила за результатами слухань щорічну національну доповідь щодо реалізації засад антикорупційної політики.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 20 березня 2019 року повернув позовну заяву ОСОБА_3 на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Не погодившись із таким рішенням, ОСОБА_3 15 квітня 2019 року подала апеляційну скаргу.

Статтею 296 КАС встановлено вимоги до форми та змісту апеляційної скарги.

Пунктом 1 частини п'ятої статті 296 КАС передбачено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

ОСОБА_3не додала цього документа, водночас заявила клопотання про звільнення її від сплатисудового збору. ОСОБА_3 посилається на те, що її пенсія у 2018 році становила 1825 грн 64 коп., а в грудні зазначеного року - 1832 грн 39 коп., що значно нижче розміру прожиткового мінімуму, а тому вона позбавлена можливості сплатити такий збір.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно із частиною другою статті 132 КАС розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір», ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Згідно з частиною другою статті 8 Закону № 3674-VI суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов'язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Матеріали справи містять довідку органу Пенсійного фонду України про отримання ОСОБА_3 у 2018 році пенсії за віком у сумі 21 тис. 914 грн 23 коп. Доказів, які б підтверджували відсутність інших джерел доходів (довідки про сукупний річний дохід за 2018 рік від органу Державної фіскальної служби тощо) скаржником не додано.

За таких обставин клопотання ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно з підпунктом 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду встановлена у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму на працездатну особу складає 1921 грн.

Таким чином, розмір належного до сплати за подання ОСОБА_3 апеляційної скарги судового збору становить 1921грн.

Реквізити для справляння судового збору: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача - НОМЕР_1, код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055»), призначення платежу - 101; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України; Судовий збір, за позовом (ПІБ позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД.

Окрім наведеного, слід звернути увагу на те, що відповідно до частини першої статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Згідно з частиною 1 статті 15 КАС України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Згідно з частиною першою статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 14 грудня 1999 року у справі №10-рп/99, українська мова як державна є обов'язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п'ята статті 10 Конституції України).

З огляду на зазначене, подана до суду апеляційна скарга маєбути викладена державною (українською) мовою.

У разі, якщо скаржник не володіє українською мовою, соціально незахищеним верствам населення Законом України «Про безоплатну правову допомогу» гарантовано державою надання відповідних правових послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Для реалізації своїх прав особа має звернутися по правову допомогу до відповідного центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Відповідно до статті 298 КАС до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, установлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Ураховуючи наведене та вимоги частини другої статті 298 і статті 169 КАС,апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення її недоліків.

Апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику, якщо він не усуне її недоліки протягом установленого строку (пункт 1 частини четвертої статті 169КАС).

Керуючись статтями 133, 169, 296-298 КАС, суддя Великої Палати Верховного Суду

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 20 березня 2019 року.

2. Залишити без руху апеляційну скаргу ОСОБА_3на ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 20 березня 2019 року.

3. Встановити п'ятнадцятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

4. Роз'яснити, що в разі неусунення недоліків апеляційної скарги в установлений судом строк її буде повернуто скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Великої Палати

Верховного Суду О.Б. Прокопенко