Справа № 520/497/19
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2019-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОСОБА_1 окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 квітня 2019 р. № 520/497/19

ОСОБА_1 окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді - Заічко О.В.

при секретареві судового засідання - Мараєвій О.В.,

за участі: представника відповідача - ОСОБА_2,

третьої особи - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства "Турбоатом" до Головного управління Держпраці у Харківській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування припису ,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до ОСОБА_1 окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування припису.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що припис відповідача № 03-07-21/1 від 19.10.2018 року про зобов'язання АТ "Турбоатом" провести повторне (додаткове) розслідування та визнати нещасний випадок, що стався з ОСОБА_3 таким, що пов'язаний з виробництвом є незаконним та таким, що підлягає скасуванню.

Позивач зазначав, що комісією позивача, яка розслідувала нещасний випадок з ОСОБА_3 було встановлено, що в листках непрацездатності останнього відсутні позначки, що вказаний випадок є пов'язаним з виробництвом, натомість присутні записи, що причиною непрацездатності є виключно загальне захворювання. Крім того, як вказував позивач, спірний припис виданий з грубим порушенням вимог чинного законодавства.

Від позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі його представника.

У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечував, просив у його задоволенні відмовити, з огляду на доводи наданого суду відзиву на позов в контексті того, що нещасний випадок трапився з третьою особою саме в період його перебування на робочому місці та виконання безпосередньо трудових обов'язків, а тому, висновок комісії про те, що вказаний випадок не є пов'язаним з виробництвом, не відповідає дійсності, а тому, спірний припис, як наслідок реалізації на звернення ОСОБА_3 ГУ Держпраці в Харківській області, є цілком законним.

Позивач надав відповідь на відзив щодо помилковості доводів відповідача.

Ухвалою суду від 27.02.2019 року було залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 (61183, м. Харків, вул. Дружби Народів, б. 263, кв.39).

У судовому засіданні третя особа заперечував проти позову, підтримав позицію відповідача та зазначив, що нещасний випадок трапився з ним саме на виробництві, водночас відповідач всіляко намагається зазначене приховати.

Суд, на підставі ст. 205 України, вважає можливим розглянути справу без участі представника відповідача.

Заслухавши пояснення представника відповідача та третьої особи, дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що до відповідача звернувся ОСОБА_3 з заявою про порушення його прав з боку АТ "Турбоатом", як його роботодавця ( а.с.75-76).

Під час розгляду звернення були встановлені наступні обставини.

Так, токар карусельник цеху №72 ОСОБА_3 15.11.2016 року працював у першу зміну. Прийшовши на підприємство о 6 годині 35 хвилин, він переодягнувся у спецодяг та спецвзуття, прийшов на дільницю №1. Близько 7 години старший майстер дільниці №1 ОСОБА_4 видав робочі завдання працівникам дільниці та допустив їх до роботи. ОСОБА_3 було доручено продовжувати виконання механічної обробки деталі «Тіло» першої ступені ЦНД С 572-61-03, яка була встановлена на верстат інвентарний №2-77 ще в попередній робочий зміні.

Приблизно о 13 годині ОСОБА_3 закінчив обробку деталі та за допомогою вантажно-підіймального крану на верстат інвентарний №2-77, була встановлена наступна аналогічна деталь. Після встановлення деталі ОСОБА_3 виставив деталь згідно креслення та розпочав її закріплення використовуючи при цьому кувалду вагою 5 кг.

В момент закріплення деталі ОСОБА_3 відчув різку біль в спині та притримався за пульт керування верстатом руками. Побачивши неподалік старшого майстра дільниці №3 ОСОБА_5, ОСОБА_3 поскаржився йому на різкий біль у спині. ОСОБА_5 пішов до здравпункту, щоб покликати медичну сестру. Дорогою ОСОБА_5 зробив дзвінок старшому майстру ділянки №1 ОСОБА_4 безпосередньому керівнику токаря карусельника ОСОБА_3. Старший майстер ділянки №1 ОСОБА_4 повідомив про це заступника начальника цеху №72 ОСОБА_6 та пішов до кімнати відпочинку, де на той час знаходився ОСОБА_3. Через кілька хвилин до кімнати відпочинку ОСОБА_5 привів чергову медсестру, яка почала надавати ОСОБА_3 медичну допомогу.

Біль у спині у токаря-карусельника ОСОБА_3 не проходив, було втрачено чутливість нижніх кінцівок, тому медичною сестрою була викликана бригада швидкої медичної допомоги. Після огляду та надання медичної допомоги ОСОБА_3 було доставлено у КЗОЗ «Харківська міська лікарня №3», де його госпіталізували 15.11.2016 для стаціонарного лікування.

Аналогічні пояснення відносно обставин та подій, що мали місце 15.11.2016 року, були надані у судовому засіданні третьою особою.

До заяви додавались медичні висновки, в тому числі Виписка із медичної карти стаціонарного хворого № 3498 (копія додається), в якій зазначалось, що гр. ОСОБА_3 було госпіталізовано з місця роботи ( а.с.77).

В анамнезі захворювання зазначено, що ОСОБА_3 хворіє з 15.11.2016 року, коли після роботи з кувалдою у нього з'явився біль в попереково - крижовому відділів хребта, які віддають у ліву ногу, допомогу надано у медпункті АТ "Турбоатом". В зв'язку з посиленням болю був направлений на стаціонарне лікування КЗОЗ «Харківська міська лікарня №3» терміново.

При цьому, зазначеному зверненню ОСОБА_3 передували наступні обставини.

Наказом ПАТ "Турбоатом" ( наразі АТ "Турбоатом" від 11.05.2017 року № 72-ОВ на заяву ОСОБА_3 від 10.05.2017 року було створено комісію з розслідування нещасного випадку, якою було проведено розслідування, результати якого викладені в акті від 24.05.2017 року висновки якого свідчать про відсутність такого на виробництві, водночас, погіршення стану здоров'я заявника спричинено загальним захворюванням, що підтверджено листками непрацездатності, що, на думку комісії, свідчить про відсутність підстав складання акту проведення розслідування за формою Н-5 ( а.с.28-31).

З долучених до справи листків непрацездатності ОСОБА_3 встановлено, що численна непрацездатність останнього спричинена загальним захворюванням ( а.с.14-22).

В подальшому, на виконання припису ГУ Держпраці в Харківській області від 28.12.2017 року № 03-07-21-1 наказом ПАТ "Турбоатом" ( наразі АТ "Турбоатом" від 15.01.2018 року № 2-ОВ було створено комісію з розслідування нещасного випадку, якою було проведено розслідування, результати якого викладені в акті повторного (додаткового) розслідування від 10.08.2018 року висновками якого було вважати недійсним висновки акту від 24.05.2017 року та те, що нещасний випадок не вважався комісією таким, що стався на виробництві ( а.с.23-27).

Разом з тим, суд вказує, що за своїм змістом акт від 10.08.2018 року фактично дублює акт від 24.05.2017 року.

Результати вказаних розслідувань і стали підставою звернення ОСОБА_3 з заявою про порушення його прав з боку АТ "Турбоатом", як його роботодавця.

Відповідачем, за наслідками розгляду звернення, враховуючи, що на думку контролюючого органу комісією, яка проводила розслідування нещасного випадку, що стався з токарем-карусельником ОСОБА_3 :

- не було прийнято до уваги те що потерпілий ОСОБА_3 відчув різку біль в спині в момент закріплення деталі на верстаті використовуючи при цьому кувалду вагою 5 кг;

- не було враховано, що потерпілий ОСОБА_3 щорічно проходив медичний огляд згідно якого був придатний до виконання дорученої роботи, перед початком робочого дня на погане самопочуття не скаржився, а нещасний випадок стався з ним під час виконання трудових обовязків за режимом роботи підприємства на робочому місці;

- залишено поза увагою виписку з медичної карти стаціонарного хворого №3498 ОСОБА_3, в контексті того, що медичні обстеження свідчать про першопричину болі у спині - зміни дисків хребта внаслідок перевантаження,

було складено припис № 03-07-21/1 від 19.10.2018 року, яким запропоновано проведення повторного (додаткового) розслідування вищевказаного нещасного випадку визнати чи не визнати нещасний випадок таким, що пов'язаний з виробництвом, скласти акт за формою Н-5 (у разі визнання його таким, що пов'язаний з виробництвом), затвердити (переглянути) акт за формою Н-1, встановити причини нещасного випадку, осіб, дії або бездіяльність яких призвели до нещасного випадку, розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам, усунути порушення в оформленні актів, привести їх у відповідність з вимогами Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого ПКМУ від 30.11.2011 року № 1232 (у разі уточнення діагнозу, встановлення нових обставин або отримання уточнених висновків чи свідчень щодо обставин нещасного випадку) (а.с.11-13).

Позивач, не погодившись з зазначеним приписом, звернувся до суду за його оскарженням.

По суті позову суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 22 Закону України «Про охорону праці» від 14 жовтня 1992 року №2694-XII (далі - Закон №2694-XII) роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов'язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов'язковим для роботодавця.

Приписами ч.1 ст.39 Закону №2694-XII унормовано права і відповідальність посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Згідно п.1 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року №1232 (далі - Порядок № 1232): цей Порядок визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах (далі - підприємства).

Пунктом 7 Порядку №1232 визначено, що розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого

професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності

переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків.

Підпунктом 2 п.10 Порядку№1232 встановлено, що роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок (крім випадків, передбачених пунктом 37 цього Порядку), зобов'язаний: протягом доби утворити комісію у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування.

За пунктом 14 Порядку №1232: комісія зобов'язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п'яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 (далі - акт за формою Н-5) згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження; скласти у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов'язаного з виробництвом, крім актів за формою Н-5 і Н-1, у шістьох примірниках картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 5. Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою та всіма членами комісії. У разі незгоди із змістом акта член комісії підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово і додає до акта за формою Н-5 як його невід'ємну частину. У разі коли нещасний випадок визнаний комісією таким, що не пов'язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-5.

Відповідно до п.33 Порядку №1232: контроль за своєчасністю та об'єктивністю проведення розслідування нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідування, веденням обліку нещасних випадків, вжиттям заходів до усунення причин нещасних випадків здійснюють органи державного управління, органи державного нагляду за охороною праці, виконавча дирекція Фонду та її робочі органи відповідно до компетенції. Зазначені у цьому пункті органи та особи мають право вимагати відповідно до компетенції від роботодавця проведення повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, і складення акта за формою Н-1 у разі, коли виявлено порушення вимог цього Порядку.

Згідно п.34 Порядку № 1232 посадова особа органу Держпраці в разі відмови

роботодавця скласти або затвердити акт за формою Н-5 або Н-1 чи незгоди потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, із змістом зазначеного акта, надходження скарги або незгоди з висновками про обставини і причини настання нещасного випадку чи приховування факту настання нещасного випадку має право видавати обов'язкові для виконання роботодавцем або робочим органом виконавчої дирекції Фонду (у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно) приписи за формою Н-9 згідно з додатком 10 щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, складення акта за формою Н-5 або Н-1.

Вирішуючи вказаний спір суд вказує, що підставою виникнення спірних правовідносин початково стала незгода ОСОБА_3 з актами, складеними за результатами первинного та повторного розслідування вказаного нещасного випадку, з висновками про обставини і настання нещасного випадку, він вказував на їх необґрунтованість, неповноту та упередженість, а тому, захищаючи свої права, звернувся до відповідача, водночас відповідачем, аналізуючи встановлені перевіркою обставини, вже і було видано спірний припис відносно позивача.

З аналізу положень пункту 34 Порядку №1232 слідує, що посадова особа органу Держпраці в разі, зокрема, незгоди потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, із змістом складеного акту , надходження скарги або незгоди з висновками про обставини і причини настання нещасного випадку наділена правом видавати обов'язкові для виконання роботодавцем або робочим органом виконавчої дирекції Фонду приписи щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, складення акта за формою Н-5 або Н-1.

Таким чином, видаючи спірний припис, відповідач діяв в межах наданих йому повноважень та за наявності підстав, передбачених пунктом 34 Порядку №1232, в межах перевірки звернення ОСОБА_3

При вирішенні даної справи судом було враховано правові висновки Верховного Суду, викладені в постанові у справі № 823/1286/17, в аналогічних правовідносинах, як того вимагають приписи ч.5 ст. 242 КАС України.

Доводи позову фактично зволяться до аналізу того, що нещасний випадок, який трапився з третьою особою, не є таким, що пов'язаний з виробництвом, у свою чергу, в межах перевірки законності видання припису оцінці підлягають лише владні управлінські функції відповідача в контексті складення припису за наявності чи відсутності підстав для його видання.

Саме ці події є юридичними фактами, з якими Закон пов'язує можливість реалізації відповідачем своїх функцій та специфікою вказаних правовідносин.

У даних правовідносинах наявність таких підстав знайшла своє підтвердження в ході розгляду справи.

Водночас, враховуючи специфіку даного спору, суд не може втрутитись в дискреційні повноваження такого органу як комісія з розслідування нещасних випадків та фактично вирішити у судовому порядку інший спір щодо правомірності віднесення/невіднесння нещасного випадку, який трапився з ОСОБА_3 до такого, який трапився на виробництві, оскільки, по-перше, такий спір не є підставою даного позову, враховуючи, що сторонами - опонентами зазначеного є виключно АТ "Турбоатом" та ОСОБА_3, на стороні якого виступає Головне управління Держпраці в Харківській області, по - друге, зазначений взагалі не є підсудний ОСОБА_1 окружному адміністративному суду, оскільки остаточно вирішити зазначене можливо лише у спосіб встановлення факту, що має юридичне значення в порядку, передбаченому ЦПК України.

Водночас, досліджуючи акти розслідування нещасного випадку, суд погоджується з позицією відповідача, що комісією, яка проводила розслідування нещасного випадку, що стався з токарем-карусельником ОСОБА_3 :не було прийнято до уваги те що потерпілий ОСОБА_3 відчув різку біль в спині в момент закріплення деталі на верстаті використовуючи при цьому кувалду вагою 5 кг; не було враховано, що потерпілий ОСОБА_3 щорічно проходив медичний огляд згідно якого був придатний до виконання дорученої роботи, скарг не мав (підтверджується матеріалами справи а.с. 131-159); залишено поза увагою виписку з медичної карти стаціонарного хворого №3498 ОСОБА_3, в контексті того, що медичні обстеження свідчать про першопричину болі у спині - зміни дисків хребта внаслідок перевантаження.

Що стосується записів у листках непрацездатності третьої особи, їх оцінка можлива лише у сукупності з іншими доказами при розгляді справи про встановлення факту, про що зазначено вище.

За приписами ч. 1,2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем було доведено правомірність прийняття оскаржуваного припису.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Акціонерного товариства "Турбоатом" (пр-т. Московський, буд. 199,м. Харків,61037, ) до Головного управління Держпраці у Харківській області (вул. Алчевських, буд. 40,м. Харків,61002, ), , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 (61183, м. Харків, вул. Дружби Народів, б. 263, кв.39) про визнання протиправним та скасування припису - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або в порядку, передбаченому п. 15.5 Розділу VII КАС України, а саме: до Другого апеляційного адміністративного суду через ОСОБА_1 окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 23 квітня 2019 року.

Суддя Заічко О.В.