Справа № 140/1278/19
Суддя: Смокович Віра Іванівна
Дата ухвалення: 2019-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 квітня 2019 року ЛуцькСправа № 140/1278/19
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Смокович В.І., одержавши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_3 про визнання відмови протиправною, зобовязання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулися з позовом в інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_3 про визнання протиправною відмови у видачі ОСОБА_3 у звязку із досягненням 16-річного віку паспорта громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ; зобовязання оформити та видати ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, у звязку із досягненням нею 16-річного віку, паспорт громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ, без передачі будь-яких даних про дитину і про нас, її батьків, до Єдиного державного демографічного реєстру (далі - ЄДДР), без формування (присвоєння) унікального номеру запису в Реєстрі (далі - УНЗР), без відцифрованого підпису особи, без відцифрованого образу обличчя особи, без відцифрованих відбитків пальців рук, без використання будь-яких засобів ЄДДР.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.

Як встановлено пунктом 4 частини пятої статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до приписів пункту 9 частини першої статті 4 КАС України відповідач субєкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Дана позовна заява складена шляхом заповнення бланка із зазначенням відповідачів: 1. Ратнівський відділ/сектор Головного управління/Управління (необхідне підкреслити) Державної міграційної служби у Волинській області; 2. Головне управління/Управління (необхідне підкреслити) Державної міграційної служби у Волинській області.

Такий спосіб заповнення бланка позовної заяви унеможливлює визначити відповідачів у справі.

З позовної заяви слідує, що позивач оскаржує відмову у видачі паспорта громадянина України у формі книжечки. При цьому в обґрунтування позовних вимог додає до позовної заяви лист Ратнівського районного відділу Управління Державної міграційної служби України у Волинській області, зі змісту якого убачається, що на звернення ОСОБА_3 відділом фактично відмовлено в оформленні та видачі паспорта громадянина України відповідно до постанови Верховної Ради України від 26 червня 1992 року №2503-ХІІ. Також до позовної заяви додано лист Управління Державної міграційної служби України у Волинській області, зі змісту якого вбачається, що на звернення ОСОБА_2, ОСОБА_3 управлінням фактично відмовлено у оформленні та видачі паспорта громадянина України на підставі постанови Верховної Ради України від 26 червня 1992 року №2503-ХІІ.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити відповідачів у справі та, відповідно, обґрунтувати позовні вимоги до кожного із них.

Відповідно до частини пятої статті 94 КАС України визначено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Статтею 94 КАС України визначено порядок подання письмових доказів та вимоги до них. Так, відповідно до частини другої вказаної статті письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частинами четвертою, пятою статті 94 КАС України визначено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до пункту 5.27 Національного стандарту України "Вимоги до оформлювання документів. ДСТУ 4163-2003", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07 квітня 2003 року № 55, відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 23.

В порушення зазначених вимог позивачем до позовної заяви додані копії документів, які належним чином не засвідчені (якщо текст документу міститься на двох сторінках/аркушах, засвідченню підлягає кожна сторінка/аркуш), та не зазначено про наявність у позивача або іншої особи оригіналів документів, копії яких додано до позовної заяви.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачі у позовній заяві вказали, що вони звільнені від сплати судового збору на підставі пункту 7 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір".

З приводу наведеної обставини необхідно зазначити наступне.

ОСОБА_1, ОСОБА_2 у розумінні статті 56 КАС України є законними представниками своєї неповнолітньої дочки ОСОБА_3 та звернулись із даним позовом в її інтересах.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Аналіз наведеної норми свідчить про те, що від сплати судового збору звільняються громадяни, які захищають у суді права та інтереси інших осіб, за умови, якщо останні мають пільги щодо сплати судового збору відповідно до законодавства.

Представництво інтересів іншої особи у суді відповідно до статті 56 КАС України не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору відповідно до пункту 7 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", оскільки закон не звільняє батьків, які звертаються в інтересах неповнолітньої дитини від сплати судового збору при зверненні до суду, за виключенням батьків дітей, пільги для яких встановлені пунктом 9 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Таким чином, аналіз вказаних норми дає підстави дійти висновку про те, що Закон не відносить неповнолітніх дітей та батьків, які звертаються в їх інтересах, до категорії громадян, які звільняються від сплати судового збору, а тому позивачі не вважаються особами, яка звільняються від сплати судового збору на підставі пункту 7 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Вказана правова позиція викладена в ухвалі Верхового Суду від 15 січня 2018 року у справі №607/1046/17, постанові Верховного Суду від 13 червня 2018 року у справі №367/5983/16-ц, ухвалі Верховного Суду від 22 листопада 2018 року у справі 754/16008/17.

Отже, позивачам необхідно сплатити судовий збір за подання до суду даної позовної заяви.

Як установлено частиною першою статті 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідно до частини першої статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 01 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1 921 грн.

Таким чином, оскільки позивач - фізична особа подала позовну заяву, що має немайновий характер, тому така позовна заява повинна бути оплачена судовим збором у розмірі 768 грн 40 коп. (1 921 грн. х 0,4).

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України, її слід залишити без руху, надавши позивачу строк на усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду позовної заяви у новій редакції (разом з її копією відповідно до кількості відповідачів), в якій зазначити відповідачів у справі та обґрунтувати позовні вимоги до кожного із них; подання належним чином засвідчених копій документів, доданих до позовної заяви, оригінали яких є у позивача, а у разі відсутності оригіналів документів у позивача, зазначити їх місцезнаходження; сплати судового збору у сумі 768 грн 40 коп., надати суду оригінал платіжного документа.

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_3 про визнання відмови протиправною, зобовязання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачам, ОСОБА_1, ОСОБА_2, строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз'яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя В.І. Смокович