Справа № 160/9001/18
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2019-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
22 квітня 2019 року м. Дніпросправа № 160/9001/18
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Чепурнов Д.В.
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2019 року у справі №160/9001/18 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, -
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2019 року у справі №160/9001/18 адміністративний позов задоволено.

Головне управління ДФС у Держгеокадастру у Дніпропетровській області, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, після отримання його копії 21 лютого 2019 року 11 квітня 2019 року звернулося до суду з апеляційною скаргою.

У відповідності до частини 1 та частини 2 статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Враховуючи, те, що копії оскаржуваного рішення відповідачем отримано 21 лютого 2019 року, а з апеляційною скаргою відповідач звернувся до суду 11 квітня 2019 року, суд апеляційної інстанції зробив висновок про те, що останнім пропущено встановлений законом тридцятиденний строк для звернення до суду з апеляційною скаргою.

При цьому, заявником апеляційної скарги було заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини Лелас проти Хорватії Суд звертав увагу на те, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов'язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини ... підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси….

Тобто, виходячи з принципу належного урядування, державні органи загалом, і податкові органи зокрема, зобов'язати діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у даному випадку - за рахунок платника податку у зв'язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь такого платника податку).

Зокрема, зазначені Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження взагалі не можуть бути визнанні поважними, адже перебування частини штату працівників юридичного управління відпустці та великий обсяг повноважень не звільняють суб'єкта владних повноважень від обов'язку дотримуватися процесуальних норм. Більше того, зазначені обставини свідчать про неналежну організацію роботи суб'єкта владних повноважень.

Таким чином, відповідачу слід навести інші поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження, якщо такі є.

Відповідно до частини 3 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Крім того, при перевірці матеріалів справи було встановлено, що скаржником не сплачено судовий збір.

Згідно п.п.2 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Враховуючи те, що при поданні адміністративного позову сплаті підлягав судовий збір у розмірі 704,80 грн., при подачі апеляційної скарги скаржником має бути сплачено судовий збір в розмірі 1057,20 грн.

Судовий збір слід сплатити за наступними реквізитами:

отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101;

код отримувача (код за ЄРДПОУ): 37989274;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача (МФО): 899998;

рахунок отримувача: 1005;

код класифікації доходів бюджету: 22030101;

призначення платежу: «*;101; (код клієнта); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації заявника позивача), Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд».

При цьому, клопотання Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, обовязковість та можливість сплати судового збору у скаржника, відповідно до ст. 295 КАС України виникає з дня проголошення судового рішення та протягом строку на апеляційне оскарження, а отже, є більш ніж достатній для здійснення сплати судового збору.

Такий, невиправдано тривалий строк сплати судового збору податковим органом не може бути підставою для подальшого його відстрочення.

Слід зазначити й те, що відповідно до частини 1 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З наведених норм вбачається, що підставою для зменшення розміру належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочення або розстрочення сплати судових витрат є майновий стан скаржника.

Однак, суд апеляційної інстанції зауважує на тому, що якщо бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати, оскільки Держава, приймаючи певні правові норми щодо сплати судового збору, взяла на себе відповідні зобов'язання щодо його сплати при зверненні до суду суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.2 ст.298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Враховуючи зазначене, вважаю за необхідне апеляційну скаргу залишити без руху та повідомити про це скаржника, надавши строк для усунення недоліків, а саме: відповідач має надати докази сплати судового збору та нове клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з наведенням інших поважних причини пропуску ним строку на апеляційне оскарження, якщо такі є.

Керуючись статтями 120, 298 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2019 року у справі №160/9001/18, зазначені Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області в поданому клопотанні.

У задоволенні клопотання Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2019 року у справі №160/9001/18 - залишити без руху та надати строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення вищезазначеного недоліку.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху направити особі, яка подала апеляційну скаргу.

Ухвала суду апеляційної інстанції оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Чепурнов