Справа № 1640/2465/18
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2019-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2019 р.Справа № 1640/2465/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Перцової Т.С. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання - Струкової Н.В.,

за участю сторін:

позивача - ОСОБА_1,

представник позивача - ОСОБА_2,

представник відповідача - Горобець О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду в м. Харкові адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції України в Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції Кукоба О.О., м. Полтава) від 14.12.2018 року (повний текст рішення складено 26.12.2018 р.) по справі №1640/2465/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1.) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (надалі - відповідач, ГУНП), у якому просив: визнати протиправним та скасувати наказ від 8.06.18 №944 "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності"; визнати протиправним та скасувати наказ від 19.06.18 №294 о/с "По особовому складу"; поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції №3 Шишацького відділення поліції Миргородського відділу поліції ГУНП з 20.06.18.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що відповідачем порушено процедуру фіксації огляду особи на стан сп'яніння, результатом чого є недійсність отриманих внаслідок цього доказів та висновку службового розслідування, за результатами якого ухвалене рішення про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції; позивачем до початку зміни 11.05.18 попередньо досягнуто домовленість з іншим співробітником Шишацького відділення поліції Миргородського відділу поліції ГУНП про вихід на чергування; під час ухвалення спірного рішення відповідачем не враховано особу позивача, його позитивну характеристику, відсутність чинних дисциплінарних стягнень, наявність заохочень тощо.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 14.12.2018 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 8 червня 2018 року №944 "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності".

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 19 червня 2018 року №294 о/с "По особовому складу".

Поновлено ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1; АДРЕСА_1) на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції №3 Шишацького відділення поліції Миргородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області з 20 червня 2018 року.

Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Полтавській області (; вул. Пушкіна, 83, м. Полтава, Полтавська область, 36000) на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1; АДРЕСА_1) середню заробітну плату у розмірі 18187,08 грн (вісімнадцять тисяч сто вісімдесят сім гривень вісім копійок).

Відповідач, не погодившись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального права, просить скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.12.2018 року та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Позивач надав письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Відповідно до положень ст. 195 КАС України справа слухалась в режимі відеоконференції.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін по справі та їх представників, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, що позивач у період з 22.10.12 по 30.11.16 проходив службу в органах кримінальної виконавчої служби, а з 3.03.17 - прийнятий на роботу в органах Національної поліції на посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції №3 Шишацького відділення поліції Миргородського відділу поліції ГУНП /а.с. 104-105/.

Наказом ГУНП від 11.05.18 №498 "Про призначення та проведення службового розслідування" призначено службове розслідування за фактом прибуття інспектора сектору реагування патрульної поліції №3 Шишацького відділення поліції Миргородського відділу поліції ГУНП ОСОБА_1 на службу з ознаками алкогольного сп'яніння /а.с. 70-71/.

У ході проведення службового розслідування одержані письмові пояснення співробітників Шишацького відділення поліції Миргородського відділу поліції ГУНП, а саме:

начальника відділення поліції ОСОБА_4, який пояснив, що 11.05.18 о 8:00 до його службового кабінету з метою проведення інструктажу прибули працівники поліції, які мали заступити у добовий наряд. ОСОБА_1 прибув із запізненням на 10 хвилин, з ознаками алкогольного сп'яніння (запах алкоголю з ротової порожнини), у зв'язку з чим позивачу було запропоновано пройти перевірку за допомогою приладу "Драгер", прилад показав наявність стану алкогольного сп'яніння у ОСОБА_1, після чого позивачу запропоновано пройти обстеження у лікарні, результати якого були позитивними /а.с. 82-83/;

заступника начальника - начальника слідчого відділу ОСОБА_5, старшого інспектора-чергового СРПП №2 ОСОБА_6, начальника сектору превенції ОСОБА_7, старшого інспектора СРПП ОСОБА_8, які повідомили аналогічні обставини /а.с. 84, 86-93/;

інспектора СРПП №3 Шишацького відділення ОСОБА_1, який повідомив, що 10.08.18, на передодні добового наряду, він вживав алкогольні напої та 11.08.18 з'явився для несення служби із запахом перегару з ротової порожнини /а.с. 85/.

За результатами службового розслідування складено висновок від 21.05.18, яким визначено за потрібне за порушення службової дисципліни, що виявилось у недотриманні вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС №1179-2016, звільнити зі служби інспектора СРПП №3 ОСОБА_1 /а.с. 94-101/.

Висновок службового розслідування затверджений 6.06.18 заступником начальника ГУНП ОСОБА_9 відповідно до наказу ГУНП від 6.12.17 №1397 "Про затвердження розподілів обов'язків між заступниками начальника ГУНП в Полтавській області" /а.с. 117/.

8.06.18 відповідачем виданий наказ №944 "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності", пунктом 1 якого визначено звільнити зі служби в поліції інспектора СРПП №3 Шишацького відділення поліції Миргородського відділу поліції ГУНП ОСОБА_1 за порушення службової дисципліни, що виявилось у недотриманні вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських /а.с. 67-68/.

Даний наказ реалізований наказом ГУНП від 19.06.18 №294 о/с, яким старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1, інспектора СРПП №3 Шишацького відділення поліції Миргородського відділу поліції ГУНП, звільнено зі служби в поліції на підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" - у зв'язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби /а.с. 69/.

19.06.18 позивачу видано витяг з наказу про звільнення, трудову книжку, військовий квиток, довідку для постановки на військовий облік, що підтверджено розпискою /а.с. 118/.

Не погодившись з накладеним дисциплінарним стягненням, позивач оскаржив його до суду.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з їх обґрунтованості та правомірності.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначено Законом №580-VIII, який набув чинності 07 листопада 2015 року ( далі - Закон №580-VIII) .

Відповідно до положень ст.1 Закону №580-VIII, Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, діяльність якої спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Згідно зі ст.17 Закону №580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Пунктом другим частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов'язаний професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва.

Переміщення поліцейських здійснюється на посади, нижчі ніж та, на якій перебував поліцейський, зокрема, як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п.3 ч.1 ст.65 Закону №580-VIII).

Частиною 2 ст.19 Закону №580-VIII передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ст.9 Прикінцевих та перехідних положень Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" від 23 грудня 2015 року №901-VIII, до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" від 22 лютого 2006 року №3460-IV (далі - Дисциплінарний статут №3460-IV), яким визначається сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень.

Так, відповідно до ст.1 Дисциплінарного статуту №3460-IV, службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Статтею 2 Дисциплінарного статуту №3460-IV передбачено, що дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Згідно з вимогами ст.7 Дисциплінарного статуту №3460-IV встановлено, що службова дисципліна України базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Отже, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Згідно зі ст.14 Дисциплінарного статуту №3460-IV, з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України (ч.4 ст.14 Дисциплінарного статуту №3460-IV).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12 березня 2013 року №230 затверджено Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, що зареєстрована в Міністерстві юстиції України 02 квітня 2013 року за №541/23073 (далі - Інструкція №230).

Пунктом 2.1 Інструкції №230 передбачено, що підставами для проведення службового розслідування є порушення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС (рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України) чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України і можуть викликати суспільний резонанс.

Службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі, зокрема, отримання інформації про скоєння інших, не визначених підпунктами 2.2.1 - 2.2.19 цього пункту, дисциплінарних проступків, які уповноважена на призначення службового розслідування особа вважатиме достатніми для його проведення (пп.2.2.20 п.2.2 Інструкції №230).

Вимогами п.2.6 Інструкції №230 передбачено, що підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника.

Як свідчать матеріали справи, 11.05.2018 р. т.в.о. начальника ГУНП в Полтавській області ОСОБА_10 винесено наказ №498 "Про призначення та проведення службового розслідування" /а.с. 70/.

Відповідно до п.5.4 Інструкції №230, якщо вину особи рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення.

Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України передбачено вісім видів дисциплінарних стягнень, що можуть бути застосовані до поліцейського, з яких звільнення зі служби в поліції є найсуворішим його видом.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

У разі вчинення незначного порушення службової дисципліни начальник може обмежитись усним попередженням особи рядового або начальницького складу щодо необхідності суворого додержання службової дисципліни .

Зі змісту спірного наказу вбачається, що підставою для звільнення позивача визначено п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", згідно якого поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Так, проведеним службовим розслідуванням встановлено, що відповідно до пояснень начальника відділення поліції ОСОБА_4, 11.05.18 о 8:00 до його службового кабінету з метою проведення інструктажу прибули працівники поліції, які мали заступити у добовий наряд. ОСОБА_1 прибув із запізненням на 10 хвилин, з ознаками алкогольного сп'яніння (запах алкоголю з ротової порожнини), у зв'язку з чим позивачу було запропоновано пройти перевірку за допомогою приладу "Драгер", прилад показав наявність стану алкогольного сп'яніння у ОСОБА_1, після чого позивачу запропоновано пройти обстеження у лікарні, результати якого були позитивними /а.с. 82-83/.

Відповідно до пояснень інспектора СРПП №3 Шишацького відділення ОСОБА_1, 10.08.18, на передодні добового наряду, він вживав алкогольні напої та 11.08.18 з'явився для несення служби із запахом перегару з ротової порожнини /а.с. 85/.

Висновком службового розслідування від 21.05.18 визначено за потрібне за порушення службової дисципліни, що виявилось у недотриманні вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС №1179-2016, звільнити зі служби інспектора СРПП №3 ОСОБА_1 /а.с. 94-101/.

Разом з цим колегія судів звертає увагу на те, що з пояснень свідка сержанта поліції ОСОБА_11, який був викликаний судом першої інстанції вбачається, що на момент вчинення позивачем дисциплінарного проступку він проходив службу на посаді поліцейського у Шишацькому відділенні поліції. 11.05.18 близько шостої години ранку ОСОБА_1 зателефонував йому та попрохав вийти замість нього на службу у добовий наряд, тому що він себе погано почував. Свідок погодився замінити позивача на службі та близько 7:40 прибув на службу до Шишацького відділення поліції, пройшов інструктаж та заступив у добовий наряд для несення служби. Однак, керівник відділення поліції ОСОБА_4 наполіг на з'явленні позивача на службу у відділення та проходженні останнім медичного обстеження на стан алкогольного сп'яніння. За твердженням свідка, ОСОБА_4 неодноразово викликав ОСОБА_1 на службу у вихідні та святкові дні, вимагав від позивача проходження обстежень на стан алкогольного сп'яніння у дні, коли останній офіційно був вихідним. Під час проведення освідування позивача 11.05.18 свідок присутній не був, оскільки з 8:00 заступив на службу у добовому наряді замість ОСОБА_1

Також, матеріали справи свідчать про те, що 11.05.18 ОСОБА_1 мав заступити у добовий наряд /а.с. 72/.

Однак, як підтверджено викопіюваннями з Журналу реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю та Книги видачі й приймання озброєння та спеціальних засобів, 11.05.18 ОСОБА_1 інструктаж не проходив, спецзасоби йому не видавались /а.с. 75-78/. Натомість, 11.05.18 о 8:00 у добовий наряд заступив інспектор СРПП ОСОБА_11, який пройшов інструктаж та отримав спецзасоби.

Тобто, позивач 11.05.18 змінився на службі з інспектором Полтавцем В.А. та саме останній о 8:00 заступив у добовий наряд замість ОСОБА_1

Крім того, відповідно до залученої до матеріалів справи копією довідки Шишацького відділення поліції від 5.07.18 вих. №2299/115/113/01-18 підтверджено, що позивач 8.05.18 з 18:00 до 00:00 годин та 9.05.18 з 8:00 до 12:00 годин залучався для охорони громадського порядку /а.с. 38/.

А відповідно до листа Шишацького відділення поліції від 10.12.18 вих. №4822/115/113/01-18 ОСОБА_1 залучався до несення служби у добовому чергуванні 7.05.18 /а.с. 158-162/.

Також, матеріали справи свідчать про те, що позивач характеризується позитивно, як відповідальний працівник, ввічливий, коректний, має практичний досвід та навики роботи, вміє планувати свою роботу, правильно розподіляє час і сили на виконання доручених завдань. На зауваження керівництва реагує спокійно, робить вірні висновки /а.с. 39/.

За сумлінне та зразкове виконання своїх обов'язків, успіхи у роботі, активну участь у спортивних змаганнях та культурно-масових заходах нагороджений грамотою та подякою /а.с. 45-46/.

Тобто станом на дату звільнення зі служби в поліції позивач не мав дисциплінарних стягнень, а вчинення позивачем проступку не мало жодних негативних наслідків, позивач вчасно вжив дії щодо зміни на службі з іншим поліцейським.

Враховуючи обставини справи, особу позивача та відомості про проходження ним служби в органах внутрішніх справ, колегія судів дійшла висновку, що застосування до позивача крайнього заходу дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції було надмірним та не відповідало суті вчиненого порушення. Так, при застосуванні до позивача крайнього заходу дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції відповідачем безпідставно не враховано, не розглянуто можливість застосування до ОСОБА_1 менш суворих заходів дисциплінарної відповідальності.

У зв'язку з викладеним наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 944 від 08.06.2018 року "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності" та наказ від 19.06.18 №294 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1, підлягають скасуванню, а позивач поновленню на посаді.

Щодо стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Правовідносини з приводу проходження публічної служби в органах і підрозділах Національної поліції України унормовані приписами Закону України "Про національну поліцію".

Оскільки Законом України "Про Національну поліцію" питання виплати поліцейському грошового забезпечення за час вимушеного прогулу не врегульоване суд дійшов висновку про необхідність застосування до цих правовідносин положення частини 2 статті 235 КЗпП України.

Згідно з частиною 2 статті 235 КЗпП України, при винесенні рішення про поновлення на роботі, орган, який розглядає судовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Єдиним нормативним актом, який визначає порядок обчислення середньої заробітної плати в усіх випадках її збереження, чинність якого поширюється на підприємства, установи і організації усіх форм власності є Порядок обчислення середньої заробітної плати, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100 (далі - Порядок).

Із пункту 5 Порядку вбачається, що основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є розрахована згідно з абзацом 1 пункту 8 цього Порядку середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника.

Згідно з абзацом 1 пункту 8 цього Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

З урахуванням абз. 3 п. 2 Порядку, середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана виплата, тобто що передують дню звільнення працівника з роботи.

19.06.2018 року є останнім днем служби позивача.

Отже, за час вимушеного прогулу, а саме з 20.06.2018 року по 14.12.2018 року (124 робочих днів) з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь позивача належить стягнути середнє грошове забезпечення у загальній сумі 18187,08 = 124 х 146,67 грн. (середньоденна заробітна плата позивача, відповідно до довідки ГУНП від 13.12.18 вих. №1564/115/29/01/2018 підтверджено, що середньоденне грошове забезпечення ОСОБА_1 станом на дату звільнення становило 146,67 грн /а.с. 214/).

Відповідальність за своєчасне перерахування до відповідних органів утримань та нарахувань на заробітну плату несе роботодавець.

Зі змісту ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно та всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції повно та всебічно з'ясовано обставини в адміністративній справі, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального при дотриманні норм процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 195, 245, 246, 250, 315, 316, 321, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Полтавській області залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.12.2018 року по справі № 1640/2465/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді Т.С. Перцова С.П. Жигилій
Повний текст постанови складено 22.04.2019 року