Справа № 640/6000/19
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

19 квітня 2019 року м. Київ № 640/6000/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Чудак О.М., за участю секретаря судового засідання Шарій А.А., позивача ОСОБА_1, представника відповідача Степаненко Т.М., у відсутність представників третіх осіб, розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника Міністерства юстиції України про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи: Нотаріальна палата України, Державне підприємство "Національні інформаційні системи", про визнання протиправним та скасування наказу,

встановив:

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Міністерства юстиції України, треті особи: Нотаріальна палата України, Державне підприємство "Національні інформаційні системи", про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно" від 26 березня 2019 року №963/5.

Разом з позовною заявою до суду подано заяву про забезпечення позову шляхом тимчасового зупинення дії наказу Міністерства юстиції України "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно" від 26 березня 2019 року №963/5 до набрання законної сили судовим рішенням у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 квітня 2019 року заяву приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 задоволено. Зупинено дію наказу Міністерства юстиції України "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно" від 26 березня 2019 року №963/5 до набрання законної сили судовим рішенням у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 квітня 2019 року позовну заяву приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

15 квітня 2019 року відділом документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярією) суду зареєстровано клопотання представника Міністерства юстиції України про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 квітня 2019 року для розгляду клопотання представника Міністерства юстиції України про скасування заходів забезпечення позову у справі призначено судове засідання.

В засіданні 19 квітня 2019 року представник відповідача клопотання просила задовольнити, вказавши, що зупинення дії наказу Міністерства юстиції України "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно" може негативно вплинути на права й інтереси інших осіб, призвести до незворотних наслідків; вжиті заходи забезпечення позову не є співмірними із заявленими позивачем вимогами. Окрім того, стверджувала, що блокування доступу до реєстру є тимчасовим заходом юридичної відповідальності, а тому права позивача, в тому числі на працю, не порушуються, адже після закінчення строку блокування, доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 буде поновлено.

Позивач проти задоволення клопотання заперечувала, зазначивши, що блокування її доступу як державного реєстратора до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно призведе до значного обмеження права на працю, оскільки внаслідок неможливості здійснення реєстраційних дій вона позбавлена буде можливості надати відповідні послуги громадянам у спадкових справах, адже як нотаріус здійснює свою діяльність, втратить більшу частину доходу від здійснення професійної діяльності, що, в свою чергу, призведе до неможливості виконання зобов'язань перед бюджетом (зі сплати податків), трьома найманими працівниками, оплати послуг з оренди й обслуговування офісу.

Суд, розглянувши подане клопотання, заслухавши думку учасників справи, зазначає наступне.

При постановлені ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 квітня 2019 року про забезпечення позову приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 суд виходив з обґрунтованості доводів позивача щодо позбавлення її оскаржуваним наказом можливості отримувати в повній мірі дохід від своєї професійної діяльності (не лише від нотаріальної, а і як державного реєстратора), що призведе до неможливості або значного утруднення у виконанні обов'язків зі сплати податків, по виплаті заробітної плати перед найманими працівниками, витрат по утриманню офісу, оскільки нотаріус не може займатися підприємницькою, адвокатською діяльністю, бути засновником адвокатських об'єднань, перебувати на державній службі або службі в органах місцевого самоврядування, у штаті інших юридичних осіб, а також виконувати іншу оплачувану роботу, крім викладацької, наукової і творчої діяльності.

Так, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача. Тобто, вжиття таких заходів доцільно та можливе лише в разі наявності достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може в майбутньому ускладнити виконання судового рішення чи привести до потреби докласти значні зусилля для відновлення прав позивача.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, судом враховуються інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів. Також суд має враховувати співрозмірність вимог клопотання про забезпечення позову заявленим позовним вимогам та обставинам справи.

З урахуванням викладеного, суд вважає необґрунтованими доводи представника відповідача щодо можливих негативних наслідків для інших осіб та для Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у випадку збереження дії заходів забезпечення позову, оскільки відповідачем не конкретизовано такі можливі негативні наслідки, не вказано осіб, щодо яких можливе настання таких наслідків.

В свою чергу, при вжитті заходів забезпечення позову враховано, що державна реєстрація прав у результаті вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об'єктом незавершеного будівництва проводиться нотаріусом, яким вчинено таку дію (частина п'ята статті 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Тобто, відповідні реєстраційні дії не можуть бути здійснені іншими реєстраторами, адже відповідно до законодавства лише той нотаріус, який вчиняє нотаріальну дію, має вчинити і реєстраційну дію, що випливає з неї.

Наведене свідчить про очевидну небезпеку заподіяння шкоди правам та інтересам не тільки позивача у вигляді позбавлення можливості повноцінно здійснювати професійну діяльність, а й її клієнтів.

Окрім того, суд вважає необґрунтованими і доводи представника відповідач, що вжиття заходів забезпечення позову свідчить про фактичне вирішення спору по суті у даній справі, оскільки судом на даному етапі не надається оцінка оскаржуваному наказу та наявності підстав для його прийняття, а вжиті судом заходи забезпечення позову спрямовані лише на забезпечення існуючого становища позивача до вирішення справи по суті.

Так, при постановлені ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 квітня 2019 року про забезпечення позову приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1, суд, враховуючи доводи позивача та долучені до заяви докази, дійшов висновку про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову, такі заходи відповідають предмету позову, їх вжиття не зумовлює фактичного вирішення спору по суті і вонни спрямовані вони на збереження існуючого становища до набрання законної сили рішенням по суті у цій справі.

Відповідно до частин першої, третьої статті 157 Кодексу адміністративного судочинства України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Крім того, з системного аналізу норм Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що заходи забезпечення позову скасовуються судом за умови того, що змінились або відпали обставини, що слугували підставою для вжиття таких заходів.

Водночас, представником відповідача не наведено обґрунтування та не надано суду доказів на підтвердження факту зміни обставин, які стали підставою для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову. Заявником не зазначено будь-яких нових обставин, які повинні бути враховані для скасування заходів забезпечення позову. Більше того, наведені представником відповідача в клопотанні про скасування заходів забезпечення позову аргументи фактично свідчать про незгоду з ухвалою суду, що є підставою для перегляду такого судового рішення в апеляційному порядку.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що наведені заявником обґрунтування не спростовують обставин, встановлення яких зумовило необхідність вжиття заходів забезпечення адміністративного позову.

За таких обставин суд вважає, що підстави для задоволення клопотання про скасування заходів забезпечення адміністративного позову відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 157, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника Міністерства юстиції України про скасування заходів забезпечення позову у справі №640/6000/19 за позовом приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи: Нотаріальна палата України, Державне підприємство "Національні інформаційні системи", про визнання протиправним та скасування наказу, - відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки, встановлені статтями 293, 295- 297 цього ж Кодексу.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя О.М. Чудак