Справа № 766/12090/18
Суддя: Потапчук В.О.
Дата ухвалення: 2019-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2019 р.м.ОдесаСправа № 766/12090/18
Головуючий в 1 інстанції: Попов В.Ф.

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача: Потапчука В.О.

суддів: Семенюка Г.В. , Шляхтицького О.І.

розглянувши у порядку письмового провадження в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 15.11.2018р., прийнятого у порядку письмового провадження (суддя Попов В.Ф.) по справі № 766/12090/18 за позовом Публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу за провопорушення у сфері містобудівної діяльност,

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

Публічне акціонерне товариство "Українська залізниця" звернулось до суду з позовом до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, та просило визнати протиправною та скасувати постанову від 15.06.2018 № 23/456/01-22 про накладення штрафу у сумі 26430,00 грн за невиконання припису від 27.03.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яке полягає у недопущенні посадової особи управління ДАБК до проведення позапланової перевірки.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначає, що в оскаржуваній постанові не вказані дати акта про недопущення, протоколу про правопорушення, припису про усунення порушення, що не дає можливості встановити коли здійснено правопорушення, об'єкт перевірки. В приписі вимагається допустити до проведення позапланової перевірки головного спеціаліста управління 11.04.2018, отже з перевіркою він повинен був прийти саме в цей день, проте постанова про накладення штрафу викладена таким чином, що головний спеціаліст управління неодноразово приходив з перевірками, і коли хотів, але ПАТ "Українська залізниця" на протязі якогось часу (який не визначено в цій постанові) не допускало його до перевірок.

Позивач стверджує, що 07.06.2018 р. головний спеціаліст ОСОБА_3 не приходив з перевіркою і не повідомляв письмово позивача про перевірку 07.06.2018 р., тому акт про недопущення від 07.06.2018 р. позивач вважає сфальсифікованим.

Позивач зазначає, що в квітні 2018 року подав до Херсонського міського суду Херсонської області позовну заяву про скасування постанови від 10.04.2018 № 10/293/01-22 Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, яка винесена на підставі припису від 27.03.2018 р., яка прийнята судом до розгляду (справа № 766/6880/18). У зв'язку із цим позивач вважає, що мав законне право не допускати відповідача до перевірки.

Позивач вважає, що він не є суб'єктом містобудування, а тому немає підстав для притягнення його до відповідальності.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2018 року позов задоволено повністю.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, у якій зазначено, що рішення винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв'язку з чим скаржник просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

Окрім того, скаржник зазначає, що позивач визнає сам факт не допуску до об'єкту будівництва ігноруючи норми ч.3 ст.41 закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» де зазначено що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Ухвалою П'ятого апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно приписів ст. 311 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції, може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Обставини справи.

Судом першої інстанції встановлено, що 27 березня 2018 року головним спеціалістом Управління ДАБК ОСОБА_3 було видано припис ПАТ "Українська залізниця" про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (далі - припис від 27.03.2018), за змістом якого начальник управління Херсонського БМЄУ ПАТ "Українська залізниця" ОСОБА_2 не допустив головного спеціаліста управління до проведення позапланової перевірки об'єкта - цеху з виробництва пластикових виробів по вулиці Паровозна, 17 у місті Херсоні, чим порушив вимоги ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", відповідно до якої посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Зазначений припис вимагав ПАТ "Українська залізниця" допустити головного спеціаліста Управління ДАБК до проведення позапланової перевірки вказаного об'єкта 11 квітня 2018 року.

07 червня 2018 року головним спеціалістом Управління ДАБК складено акт про недопущення начальником управління Херсонського БМЄУ ПАТ "Українська залізниця" ОСОБА_2 посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на зазначений об'єкт (цех з виробництва пластикових виробів) для проведення позапланової перевірки та протокол стосовно ПАТ " Українська залізниця " про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яке полягає у невиконанні припису від 27.03.2018 щодо допущення до позапланової перевірки, що є порушенням ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та абз. 1 п. 14 постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" (далі - постанова КМ України № 553).

Відповідно до абз. 1 п. 14 постанови КМ України № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний, серед іншого, допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

В цей же день, 07 червня 2018 року, головним спеціалістом Управління ДАБК повторно складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (далі - припис від 07.06.2018), в якому зазначено, що вимоги припису від 27.03.2018 не виконуються та поставлена вимога про допуск до проведення позапланової перевірки 1 серпня 2018 року.

15 червня 2018 року начальником Управління ДАБК винесено постанову № 23/456/01-22, якою ПАТ "Українська залізниця" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 1 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 26430 грн.

Висновок суду першої інстанції.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем порушено порядок проведення перевірки та прийняття оскаржуваної постанови.

Колегія суддів вважає такий висновок суду першої інстанції правильним та таким, що відповідає вимогам Конституції України, Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту - КАС України) .

Джерела права й акти їх застосування.

Згідно вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначено Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль-це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у спосіб проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

За змістом пункту 1 Порядку № 553 під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб'єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об'єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Отже, Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553 визначає процедуру здійснення заходів контролю під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із п. 6 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Абзац 8 пункту 7 Порядку № 553 кореспондується із п. 6 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI та підставою для проведення позапланової перевірки, передбачає звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У свою чергу, як зазначено у пункті 1 Порядку № 553 заходи державного нагляду на об'єктах будівництва здійснюються із дотриманням вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" зокрема, статті 3 цього Закону.

Відповідно до статті 3 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року № 887-V (далі - Закон №887-V) державний нагляд (контроль) здійснюється, зокрема, за принципами:

- гарантування прав та законних інтересів кожного суб'єкта господарювання; об'єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю),

- неприпустимості проведення перевірок суб'єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв;

- здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом;

- невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб'єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону.

Оцінка суду.

Дослідивши матеріали справи, колегією суддів було встановлено, що предметом спору є постанова про накладення штрафу за невиконання припису про усунення порушення, яке полягає у не допуску позивачем посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (абз. 2 п. 14 Порядку № 553).

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі, зокрема, позапланових перевірок, підставою для проведення яких є обгрунтоване звернення юридичних чи фізичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Зазначений захід контролю здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників. Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Втім, проаналізувавши положення статті 41 Закону № 3038-VI та Порядку № 553 суд дійшов висновку про те, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватись лише під час виконання відповідними суб'єктами підготовчих та будівельних робіт.

Суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (ч. 3 ст. 6 Закону № 887-V).

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки (ч. 1 ст. 7 Закону № 887-V).

Як вбачається з матеріалів справи, 27 березня 2018 року було складно припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил головним спеціалістом ОСОБА_3,про не допуск його до проведення позапланової перевірки та шляхом їх усунення 11 квітня 2018 року.

7 червня 2018 року головний спеціаліст Управління ДАБК ОСОБА_3 склав акт про не допуск, протокол про правопорушення, яке полягає у не допуску до перевірки, припис з вимогою допустити його до перевірки 1 серпня 2018 року.

15 червня 2018 року постановою на позивача було накладено штраф за невиконання припису від 27.03.2018 з вимогою допустити головного спеціаліста Управління ДАБК до перевірки 11 квітня 2018 року.

Беручи до уваги викладене вище, суд встановив порушення відповідачем вимог Закону № 3038-VI, Закону № 887-V та Порядку № 553 щодо порядку проведення позапланової перевірки позивача.

20.04.2018 року ПАТ «Укрзалізниця» звернулося до Херсонського міського суду Херсонської області із адміністративним позовом до Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради , в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 10.04.2018 року № 9/293/01-22,яка винесена на підставі припису від 27.03.2018 року.

Також, колегія суддів звертає увагу, що рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 14.03.2019 року по справі № 766/6880/18 за позовом публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" до Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, адміністративний позов задоволено повністю: визнано протиправною та скасовано постанову Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради від 10.04.2018 року № 9/293/01-22 про накладення на публічне акціонерне товариство "Українська залізниця" штрафу у сумі 52860,00 грн.

Колегія суддів вважає, що застосування неправомірних штрафних санкцій контролюючим органом до позивача - є свавільним втручанням та підлягає захисту згідно статті 1 Першого протоколу Конвенції, як право мирно володіти майном , контролюючий орган, який не дотримався своїх власних процедур, не повинен мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків.

Згідно ч.1 ст.6 Конвенції , кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно статті 1 Першого протоколу до Конвенції , кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які, на її думку, є необхідними для здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Отже, вищевказана норма гарантує захист права на мирне володіння майном особи, яка законним шляхом, добросовісно набула майно у власність, і в оцінці дотримання «справедливого балансу» в питаннях позбавлення майна мають значення обставини, за яких майно було набуте у власність, поведінка особи, з власності якої майно витребовується.

Отже, зважаючи на численні порушення, допущенні відповідачем під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю та прийняття рішення про притягнення позивача до відповідальності за недопущення до перевірки, суд погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність оскаржуваної постанови, та наявністю підстав для її скасування.

Згідно з ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Відповідно до ч.1-5 ст.242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на вищезазначене, вказаним вимогам оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає.

А тому апеляційний суд відхиляє доводи скаржника та вважає їх безпідставними, не обґрунтованими та такими, що суперечить чинному законодавству.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на суб'єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів, а також на невірному тлумаченні норм матеріального права. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Згідно ч.1-2 ст.308 КАС України ,суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до пункту 1 ст. 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального прав.

Відповідно до ч.4 ст.243 КАС України ,судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно ч. 5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст.ст.250,311, 315,316, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2018 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.06.2018 № 23/456/01-22 - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складений та підписаний 22 квітня 2019 року.

Головуючий суддя Потапчук В.О.
Судді Семенюк Г.В. Шляхтицький О.І.