Справа № 489/7546/18
Суддя: Кучерявенко С. С.
Дата ухвалення: 2019-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 489/7546/18
Веселинівський районний суд Миколаївської області
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.01.2019 смт.Веселинове

Суддя Веселинівського районного суду Кучерявенко С.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №97 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Миколаївській області від 19 листопада 2018 року.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, так як подана з порушенням вимог ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення вимого п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем не додано до матеріалів справи копію паспорту та реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Всупереч вимогам вищевказаного пункту в позовній заяві не вказані докази, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги.

Відповідно до п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС в позовній заяві зазначаються наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, однак в позивачем дану вимогу не виконано.

Відповідно до ч. 1 ст. 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 10 грудня 2018 року дана справа направлена за підсудністю до Веселинівського районного суду за зареєстрованим місцем проживання позивача, однак позивачем не додано до позовної заяви документа, що підтверджує, що позивач дійсно зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 94 КАС України письмовими доказами є документи , які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі аба в належним чином завіреній копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення, однак зазначені письмові докази, а також копії письмових доказів, що додані до другого примірника позовної заяви для відповідача позивачем належним чином не завірені.

До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч.3 ст.161 КАС України).

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що в позовній заяві містяться розбіжності щодо адреси об"єкта будівництва з постановою № 97.

Також і одночасно із позовом позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, у якому, посилаючись на скрутне матеріальне становище, просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі відповідно до ст.8 Закону України "Про судовий збір, ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України.

За приписами ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочити позивачеві сплату судового збору за подання даного адміністративного позову до ухвалення судового рішення у даній справі, суд з урахуванням правових позицій, викладених у постанові Пленуму Вищого адміністративного Суду України від 23.01.2015р. №2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011року №3674-УІ "Про судовий збір", а також у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016р. №2 виходить із того, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

До такої заяви позивач повинен додати належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору. Відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Так, позивачем на підтвердження скрутного майнового стану та неможливість сплати судового збору на момент подання даного адміністративного позову жодного доказу про її майновий стан не додано.

Відповідно до п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI, розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру,який подано, зокрема, фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07.12.2017 № 2246-VIII, (оскільки позов було подано до 01.01.2019 року), розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2018 року складає 1762 грн.

З аналізу наведених норм вбачається, що за подання до адміністративного суду даного адміністративного позову позивачеві необхідно сплатити судовий збір в сумі 704,80 грн.

У відповідності зі ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160 і 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 169, 241, 242, 243, 248, 256 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №97 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Миколаївській області від 19 листопада 2018 року залишити без руху.

Надати позивачу строк для виправлення вказаних недоліків не пізніше п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Якщо до вказаного часу недоліки не будуть виправлені, то позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Веселинівського районного суду Миколаївської областіС. С. Кучерявенко