Справа № 369/12370/17
Суддя: Пінкевич Н. С.
Дата ухвалення: 2019-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/369/27/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.04.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Середенко Б.С.,

за участі представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

Третя особа ОСОБА_3,

Представник третьої особи ОСОБА_4,

Представник третьої особи ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника третьої особи ОСОБА_5 про відвід судді по адміністративній справі за позовом Колективного житлово-комунального підприємства «Агропромбудіндустрія» до Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, треті особи: ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_3, Товариство з обмеженою відповідальністю «Черемшина 2012», Товариство з обмеженою відповідальністю «Мальва 2012», Товариство з обмеженою відповідальністю «Конвалія 2012», ОСОБА_10 про визнання незаконним та скасування рішення, -

в с т а н о в и в :

У судовому засіданні представник третьої особи ОСОБА_5 подав заяву про відвід судді, оскільки є підстави сумніватись в об'єктивності та неупередженості судді при розгляді даної справи. Свої доводи обґрунтовував тим, що суддя порушила норми процесуального права, зокрема незадоволила подані клопотання, допустила неналежного представника КЖКП "Агропромбудіндустрія" ОСОБА_1, в діях яого вбачається введення суду в оману, шляхом приховування відомостей про іншу адміністративну справу, про яку йому відомо. Також ОСОБА_3 вважає, що будуть надаватись привілеї КЖКП "Агропромбудіндустрія" та обмежуватись її права, що суддя буде намагатись спрямовувати судовий розгляд на забезпечення не повного, не всебічного та необ'єктивного з'ясування обставин справи. Тому заявник має враження упередженості та необ'єктивності судді.

Відповідно до статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Подана заява не містить вищевказаних обставин.

Для відведення судді за наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об'єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді.

Згідно вимог ч.4 ст. 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб'єктивного та об'єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб'єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб'єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб'єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб'єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об'єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об'єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об'єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Як зазначено вище, підставою, яка викликає сумнів в об'єктивності та неупередженості судді та зазначена в заяві є процесуальні дії, наявність підозр у адвоката. Так, прийняття судом доказів, розгляд справи, наявність підозр у заявника без подання доказів не є безумовною підставою для відводу, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості суддів, яка діє до тих пір поки не доведено інше. Будь-яких доказів на підтвердження факту упередженості суддів не надано.

Статтею 40 КАС України, визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 КАС України, питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Частина 4 ст. 40 КАС України визначає, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Підстави для відводу та самовідводу визначаються ст. 36 КАС України.

Оскільки заявник фактично оскаржує процесуальні дії судді, підстави для відводу відсутні, тому заява про відвід є необґрунтованою та за ч.4 ст. 40 КАС України передати заяву про відвід для розгляду іншому судді, визначеному в порядку ч.1 ст. 31 ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.36, 37, 40 КАС України, суддя, -

у х в а л и в :

Вважати заявлений представником третьої особи ОСОБА_5 відвід судді Пінкевич Н.С. необґрунтованим.

Передати заяву про відвід для розгляду іншому судді, визначеному в порядку, встановленому ч.1 ст. 31 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.С. Пінкевич