Справа № 1340/4964/18
Суддя: Кухтей Руслан Віталійович
Дата ухвалення: 2019-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2019 рокуЛьвів№ 857/2288/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді: Кухтея Р.В.

суддів: Носа С.П., Шевчук С.М.

з участю секретаря судового засідання: Коваль Т.О

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Приватного підприємства «Будівельна компанія «Буделектромонтаж» на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 03 січня 2019 року (ухвалене головуючим-суддею Мричко Н.І., час ухвалення судового рішення 16 год 20 хв у м. Львові, час складання повного тексту судового рішення 08 січня 2019 року) за адміністративним позовом Приватного підприємства «Будівельна компанія «Буделектромонтаж» до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в :

У жовтні 2018 року Приватне підприємство «Будівельна компанія «Буделектромонтаж» (далі ПП «БК «Буделектромонтаж», позивач) звернулося в суд з адміністративним позовом до інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (далі Інспекція ДАБК у м. Львові, Інспекція, відповідач), в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову №0006-вих-3455/64 від 28.09.2018.

Позов мотивований відсутністю підстав для проведення позапланової перевірки підприємства, а виявлені в ході її проведення порушення містобудівного законодавства, на думку позивача, не знайшли свого підтвердження.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 03.01.2019 у задоволенні позову було відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, підприємство подало апеляційну скаргу, в якій через неправильне застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права просить його скасувати та прийняти постанову, якою повністю задовольнити адміністративний позов ПП «БК «Буделектромонтаж».

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції не взято до уваги ту обставину, що розрахунки кількості та місткості майданчиків були проведені на стадії містобудівного розрахунку, який пройшов усі погодження та затвердження. При цьому, Інспекція не вимагала вказаного розрахунку. Стосовно порушень відстаней, апелянт вказує, що суд першої інстанції невірно трактує пункти Державних будівельних норм (далі ДБН). Щодо висновків суду першої інстанції в частині відсутності технічних умов, апелянт вважає, що такі ґрунтуються на неправильній оцінці доказів.

Відзив на апеляційну скаргу від відповідача не надходив.

Особи, які беруть участь по справі в судове засідання не зявилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, а тому колегія суддів, відповідно до ч.4 ст.229 КАС України, вважає за можливе провести розгляд справи без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін, виходячи з наступного.

З матеріалів справи видно, що 27.02.2018 начальником Інспекції було видано наказ «Про затвердження плану перевірок обєктів будівництва на 2018 рік».

Згідно з додатком до наказу №1-П від 27.02.2018 у пункті №10 було заплановано проведення перевірки обєкта будівництва «Будівництво зблокованих шестиквартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородній, 47». У графі : «які напрямки діяльності субєкта перевіряються» зазначено про відповідність виконаних будівельних робіт до містобудівного законодавства, державних будівельних норм, стандартів та правил.

Інспекцією ДАБК у м. Львові на виконання вказаного вище наказу 26.07.2018 видано наказ про проведення планової перевірки обєкта №431-п «Будівництво зблокованих шестиквартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м.Львові на вул.Загородній, 47».

На підставі наказу №431-П від 26.07.2018 «Про проведення планової перевірки» було видано направлення для проведення планової перевірки вказаного обєкта будівництва. Строк дії направлення з 30.07.2018 до 10.08.2018.

10.08.2018 провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції ОСОБА_1 було складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій та внесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, згідно якого встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_2-В.С. не допущено посадових осіб Інспекції на обєкт «Будівництво зблокованих шестиквартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м.Львові на вул.Загородній, 47» та не надано жодних документів. Зобовязано забезпечити до 23.08.2018 доступ посадових осіб Інспекції до проведення планової перевірки на вказаному обєкті будівництва.

У подальшому з метою перевірки припису від 10.08.2018 «про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил» начальником Інспекції було видано наказ №492-П від 21.08.2018 «Про проведення позапланової перевірки».

На підставі наказу №492-П від 21.08.2018 «Про проведення позапланової перевірки» було видано направлення для проведення позапланового заходу вказаного обєкта. Строк дії направлення з 22.08.2018 до 06.09.2018.

Інспекцією 06.09.2018 видано наказ №524-П, яким продовжено на 2 робочих дні термін проведення перевірки вказаного вище обєкта будівництва.

На підставі наказу №524-П від 06.09.2018 та службової записки начальника відділу інспекційної роботи про продовження терміну позапланової перевірки від 06.09.2018 (№492 від 21.08.2018) Інспекцією 06.09.2018 було видано направлення для проведення позапланової перевірки обєкта будівництва зблокованих шестиквартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородній, 47. Строк дії направлення з 07.09.2018 до 10.09.2018.

У період з 22.08.2018 по 10.09.2018 було перевірено дотримання містобудівних вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на обєкті : «Будівництво зблокованих шести квартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородній, 47», за результатами чого складено Акт № 1/524-пп.

Згідно акта перевірки №№ 1/524-пп встановлено порушення : (ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзацу 2 частини 1 статті 5 Закону України «Про основи містобудування» абзац 2 частини 1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», пункт 7.43, пункт 7.45 ДБН 360-92**) в порушення п. 2.11 містобудівних умов та обмежень, затверджених рішенням Львівської міської ради №697 від 05.08.2016, проектною документацією не забезпечено необхідної кількості місць для зберігання автотранспорту відповідно до ДБН 360-92**. Вулиця Загородня, 47 знаходиться в периферійній зоні міста (відповідно до схеми підзон за планувальним регламентом, розробленої ДП «Містопроект». Проектом запроектовано 12 квартир, з яких 4-2-кімнатних та 8-3-кімнатних. Таким чином, нормативна кількість машиномісць для постійного зберігання становитиме: (12*0,5=6)=6м/м та тимчасового зберігання: 12*0,1)=1,2. Що в сукупності становить (6+1,2)=7.2 машиномісць. Однак проектною документацією паркомісць не запроектовано; (ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 ч.1 ст.5 Закону України «Про основи містобудування», абз.2 ч.1 ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність») проект «Будівництво зблокованих шести квартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м.Львові на вул. Загородній, 47» розроблено за відсутності технічних умов стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок ПАТ «Львівобленерго». Технічні умови стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок ПАТ «Львівобленерго» видано 01.09.2016. Також ПАТ «Львівобленерго» 06.09.2016 видано технічні умови №33/1882 на приєднання зблокованих шестиквартирних житлових будинків із знесенням існуючого будинку у м.Львові на вул. Загородній, 47 до газорозподільної системи. Таким чином, на момент розроблення проектної документації були відсутні технічні умови, які є складовою частиною вихідних даних. Технічні умови на приєднання зблокованих шестиквартирних житлових будинків із знесенням існуючого будинку у м.Львові на вул. Загородній, 47 до централізованих систем водопостачання та водовідведення відсутні; (табл.1, додаток 3.1, п.3.13 ДБН 360-92**) проектна документація розроблена з порушенням будівельних норм, а саме відстань між будинком, що зводиться та будинком №45 на вул. Загородній становить 6,10 м, а також (побутовий розрив) до будинку № 62 на вул. На Чвертях становить 13,65; (ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 ч.1 ст.5 Закону України «Про основи містобудування», абз.2 ч.1 ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність», пункт 2.9 містобудівних умов та обмежень затверджених рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради №697 від 05.08.2016, п.3.16, табл.3.2 ДБН 360-92**) проектною документацією не запроектовано майданчиків ігрового, відпочинкового, господарського та гостьової автостоянки.

10.09.2018 Інспекцією було винесено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

28.09.2018 Інспекцією винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №0006-вих-3455/64 у розмірі 165 690 грн за порушення ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 ч.1 ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.2.9 містобудівних умов та обмежень, затверджених рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради №697 від 05.08.2016, п.7.43, п.7.45, п.3.16, табл.3.2 ДБН 360-92**, табл.1 додаток 3.1, п.3.13 ДБН 360-92**.

Вважаючи постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності протиправною, ПП «БК «Буделектромонтаж» звернулося до суду за захистом своїх прав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції своє рішення мотивував тим, що позапланова перевірка підприємства, за результатами якої була прийнята оспорювана постанова, проведена у відповідності до вимог чинного містобудівного законодавства. Стосовно виявлених в ході її проведення порушень, суд першої інстанції вказав, що в проектній документації, розробленій ПП «БК «Буделектромонтаж» не запроектовано дитячого ігрового, відпочинкового, господарських майданчиків. Крім того, в проектній документації не передбачено нормативного побутового розриву між проектованим будинком та будинком №45 по вул. Загородній у 15 метрів. Щодо протипожежного розриву, суд першої інстанції зазначив, що відстані між будинками ІІІ ступеня вогнестійкості має становити 8 метрів, а не 6,1 чи 6,7 метрів, що має місце у розглядуваному випадку. Стосовно відстані до будинку №62 по вул. На Чвертях у м. Львові, в проектній документації не передбачено нормативно побутового розриву між проектованим будинком в 15 метрів. Також, спростовуючи доводи позивача про відсутність законодавчого врегулювання виготовлення проектної документації без отримання технічних умов, суд зазначив, що без їх отримання неможливо правильно запроектувати показники водопостачання, водовідведення, газопостачання та електропостачання наперед.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи, з огляду на наступне.

Щодо відсутності в проектній документації дитячого ігрового, відпочинкового, господарського майданчиків, колегія суддів зазначає наступне.

Як було встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, що позивач на підтвердження погодження можливості використання дитячих майданчиків, відпочинкового та господарського майданчика в межах пішохідної доступності та в межах сформованої забудови кварталу надав копію з листа Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради №32-вих-818, у якому зазначено, «що ваше звернення щодо встановлення дитячого майданчика на території ЛКП «Левандівка» розглянуто... ви можете долучитися до встановлення окремих конструктивних елементів дитячих майданчиків за такими адресами...».

У листі ЛКП «Левандівка» №2/1405 від 19.12.2013 зазначено, що «найближчі контейнерні майданчики розташовані за адресами : вул. Повітряна, 30, вул. Повітряна-Немирівська, вул. Повітряна-Тісна, вул. Низинна, 4... Додатково інформуємо про можливість встановлення за адресою : вул. Загородня, 47 індивідуальних сміттєвих бачків...».

Відповідно до пункту 3.25в* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» на території районів садибної забудови слід передбачати розміщення майданчиків для ігор дітей дошкільного і молодшого шкільного віку та занять фізкультурою, автостоянок для тимчасового зберігання, майданчиків для сміттєзбірників загального користування. Питомі розміри майданчиків для ігор дітей та автостоянок допускається зменшувати відносно показників, наведених у таблиці 3.2, але не більше ніж на 30%. Майданчики для сміттєзбірників загального користування слід розміщувати на відстані не менше ніж 20 м від стін житлового будинку, їх розміри та кількість визначаються розрахунком.

Згідно пункту 3.16 цього ДБН, при проектуванні житлової забудови слід передбачати розміщення майданчиків, розмір яких і відстані від них до житлових і громадських будинків слід приймати не менші ніж у таблиці 3.2., а саме : ігрові майданчики для дітей дошкільного та молодшого шкільного віку (питомі розміри майданчиків, кв.м на 1 людину 0,7, найменші відстані від майданчиків до вікон житлових і громадських будинків, м 12); для відпочинку дорослого населення : (питомі розміри майданчиків, кв.м на 1 людину 0,1, найменші відстані від майданчиків до вікон житлових і громадських будинків, м 10); для занять фізкультурою (питомі розміри майданчиків, кв.м на 1 людину 0,2, найменші відстані від майданчиків до вікон житлових і громадських будинків, м 10-40); для господарських цілей (питомі розміри майданчиків, кв.м на 1 людину 0,3, найменші відстані від майданчиків до вікон житлових і громадських будинків, м 20); для вигулювання собак (питомі розміри майданчиків, кв.м на 1 людину 0,3, найменші відстані від майданчиків до вікон житлових і громадських будинків, м 40); для стоянки автомашин (питомі розміри майданчиків, кв.м на 1 людину 0,8, найменші відстані від майданчиків до вікон житлових і громадських будинків, за табл. 7.5).

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що в проектній документації, розробленій ПП «БК Буделектромонтаж» не запроектовано дитячого ігрового, відпочинкового, господарського майданчиків, а листи лист Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради стосується лише переліку запропонованих дитячих майданчиків та можливостей розміщення місць для збору твердих побутових відходів.

Щодо виявленого порушення відстані до будинку № 45 на вул. Загородній у м. Львові та до будинку № 62 на вул. На Чвертях, колегія суддів зазначає наступне.

Інспекцією ДАБК у м. Львові в акті № 1/524-пп встановлено порушення позивачем вимог п.3.13 вказаного ДБН, відповідно до якого відстань між житловими будинками, житловими і громадськими, а також між виробничими будинками треба приймати на основі розрахунків інсоляції і освітленості. відповідно до норм (розділ 10), протипожежних вимог (додаток 3.1). Між довгими сторонами житлових будинків заввишки 2-3 поверхи треба приймати відстані (побутові розриви) не менше 15 м, а заввишки в 4 поверхи і більше - 20 м, між довгими сторонами торцями з вікнами із житлових кімнат цих будинків - не менше 15 м.

В копіях будинкового генплану, стадія робочого проекту копія схеми генплану, стадія МБР видно, що відстань від проектованого будинку до існуючого будинку № 45 на вул.Загородній становить 6,1 м. У проектній документації, поданій під час розгляду справи, зазначено, що відстань від проектованого будинку до будинку №45 на вул.Загородній становить 6,7 м. Довга сторона житлового будинку №45 на вул.Загородній має вікна та розміщені якраз навпроти торця проектованого будинку.

Так само в копіях будинкового генплану, стадії РП, копії схеми генплану, стадії МБР зазначено, що відстань від проектованого будинку до існуючого будинку №62 на вул.На Чвертях становить 13,65 м. В проектній документації, поданій під час розгляду справи про правопорушення, зазначено, що відстань від проектованого будинку до існуючого будинку №62 на вул.На Чвертях становить 13,50 м. В проектованому будинку передбачено вікна, що виходять на існуючий будинок № 62 на вул. На Чвертях.

Згідно п.2.1 розділу 2 «Загальна організація міських і сільських поселень» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» зазначено, що територія міста за функціональним призначенням і характером використання поділяється на сельбищну, виробничу, в тому числі зовнішнього транспорту, і ландшафтно-рекреаційну.

У п.2.2 ДБН зазначено, що до сельбищної території входять ділянки житлових будинків, громадських установ, будинків і споруд, у тому числі навчальних, проектних, науково-дослідних та інших інститутів без дослідних виробництв, внутрішньосельбищна вулично-дорожна і транспортна мережа, а також площі, парки, сади, сквери, бульвари, інші об'єкти зеленого будівництва та місця загального користування.

Доводи апелянта про те, що всі норми, які розміщено в підрозділі «Забудова вільних територій і реконструкція житлових кварталів» не поширюються на садибну забудову, колегія суддів вважає такими, що не відповідають чинному законодавству.

Навпаки, пункт 3.13 прямо стосується садибної забудови, оскільки мова йде про 2, 3, 4 і більше поверхові будинки.

Відповідно до п. 3.19* згаданого ДБН, район садибної забудови може бути сформований окремими житловими чи блокованими будинками з присадибним (приквартирними) ділянками з господарськими будівлями або без них. Забудова цих районів не повинна перевищувати 4-х поверхів.

Отже, враховуючи наведені вище норми, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що в проектній документації не передбачено нормативного побутового розриву між проектованим будинком та будинком № 45 на вул. Загородній в 15 метрів та між проектованим будинком та будинком № 62 на вул. На Чвертях у 15 метрів.

Щодо протипожежного розриву, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п.1* додатку 3.1 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», протипожежні відстані між житловими, громадськими допоміжними будинками промислових підприємств треба приймати за таблицею (числівник), а між виробничими будинками промислових підприємств, будинками і спорудах сільськогосподарських підприємств - відповідно до вимог чинних норм.

Відповідно до таблиці 1 цього додатку, відстань між будинками ІІІ ступеня вогнестійкості має становити 8 м.

Згідно примітки 3 до цієї таблиці, відстані між будинками та спорудами приймаються у світлі між зовнішніми стінами або іншими конструкціями. За наявною конструкцій будинків і споруд, що виступають більше, як на 1 м, виготовлених із спалимих матеріалів, приймається відстань між цими конструкціями. Відстань між стінами будинків без віконних прорізів допускається зменшувати на 20 %, за винятком будинків ІІІа, ІІІб, IV, IVa, і V ступенів вогнестійкості.

Як встановлено в ході перевірки та наданих відповідачем суду першої інстанції фотокопії та витягу з мережі Інтернет, розділ карти перегляд вулиць, які також були досліджені в суді апеляційної інстанції видно, що житловий будинок № 45 на вул. Загородній має вікна, які виходять на проектований будинок, а тому правило примітки 3 до табл. 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** не може бути застосовано до спірних правовідносин, оскільки в протилежній стіні будинку № 45 на вул. Загородній є вікна і нормативна відстань має становити 8 м.

Щодо необхідності технічних умов, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч.5 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектування та будівництво обєктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку : отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів; реєстрація права власності на обєкт містобудування.

Таким чином, отримання вихідних даних є початковою стадією будівництва, проведення експертизи та затвердження проектної документації відбувається після отримання технічних умов та після розробки проекту.

Відповідно до ч.ч.1, 10 ст.29 цього Закону, основними складовими вихідних даних є містобудівні умови та обмеження, технічні умови, завдання на проектування.

Завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги замовника до планувальних архітектурних, інженерних і технологічних рішень обєкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень (вимоги щодо створення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в завданні окремі пунктом).

Таким чином, технічні умови є складовими вихідних даних і завдання на проектування повинно їх враховувати.

Як правильно було встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, у завданні на проектування, погодженому ПП «БК «Буделектромонтаж», відсутня інформація про технічні умови.

Технічні умови в загальних рисах регламентовано ст.30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до якої технічні умови - комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення обєкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам, зокрема щодо водо-, тепло-, енерго- і газопостачання каналізації, радіофікації, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод, телефонам телекомунікації, диспетчеризації, пожежної та техногенної безпеки.

Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно з поданою нею заявою.

Технічні умови повинні відповідати законодавству, містити достовірну інформацію та обґрунтовані вимоги до обєктів будівництва, а також відповідати намірам заявника щодо забудови земельної ділянки.

У технічних умовах враховується, що місце приєднання інженерних мер замовника до магістральних чи інших інженерних мереж розташовується на межі земельної ділянки замовника або за його згодою на території такої земельної ділянки.

Якщо технічними умовами передбачається необхідність будівництва замовником, інженерних мереж або обєктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) поза межами його земельної ділянки, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту зменшується на суму їх кошторисної вартості, а такі інженерні мережі та/або обєкти передаються у комунальну власність.

У разі якщо кошторисна вартість будівництва інженерних мереж та/або обєктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) перевищує розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту, орган місцевого самоврядування приймає рішення про відшкодування замовнику різниці між здійсненими витратами та розміром пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Склад, зміст, порядок надання технічних умов та порядок визначення вартості послуг з їх надання визначаються відповідними центральними органами виконавчої влади.

Технічні умови є чинними до завершення будівництва обєкта незалежно від зміни замовника. Зміни до технічних умов можуть вноситися тільки за згодою замовника.

За рішенням замовника може бути передбачено застосування автономних систем інженерного забезпечення в установленому законодавством порядку.

Відповідно до пункту 4.4 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» технічні умови щодо інженерного забезпечення обєкта будівництва повинні передбачати виключно ті роботи і в тих обсягах, які необхідні для здійснення інженерного забезпечення обєкта будівництва, що проектується.

Згідно ч.1 ст.31 вказаного вище Закону, проектна документація на будівництво обєктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Склад та зміст проектної документації на будівництво обєктів відображено в відповідному ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», де в п.7.1, 7.6 зазначено, що стадія проектування проект (П) розробляється для визначення містобудівних, архітектурних, художніх, екологічних, технічних, технологічних, інженерних рішень обєкта будівництва, його кошторисної вартості. П розробляється на підставі вихідних даних та схваленої при тристадійному проектуванні попередньої стадії. Склад розділів П на будівництво обєктів невиробничого призначення наведено у додатку Д.

У додатку Д до цього ДБН зазначено, що в пояснювальній записці проекту зазначаються вихідні дані на проектування, відомості про потреби в паливі, воді, електричній та тепловій енергії, основні техніко-економічні показники обєкта.

У розділі проекту «Рішення з інженерного обладнання» відображаються принципові рішення з внутрішнього та зовнішнього інженерного обладнання : опалення, вентиляції, кондиціонування повітря, газопостачання, водопостачання і каналізації, електрообладнання, електроосвітлення, захисту від блискавок, звязку, пожежної та охоронної сигналізації, сигналізації, радіофікації, телебачення, автоматизації санітарно-технічних пристроїв, диспетчеризації, обладнання замково-переговорними пристроями (для житлових будинків), вимоги щодо енергозбереження.

Щодо техніко-економічних показників, то вони відображені в додатку И до згаданого ДБН - «Склад основних даних і техніко-економічних показників обєктів будівництва невиробничого призначення (житлових будинків)», де серед іншого зазначено про відображення показників енергоефективності - річна потреба в паливі (тис.т), воді (тис.м3), електричній (тис. кВт год.) та тепловій енергії (Гкал).

Таким чином, для розробки проектної документації необхідним є отримання технічних умов, оскільки в іншому випадку неможливо правильно запроектувати показники водопостачання, водовідведення, газопостачання, електропостачання наперед.

Зокрема, у поданій проектній документації в розділі «Пояснювальна записка» відсутня інформація про технічні умови та відомості про потреби в паливі, воді, електричній та тепловій енергії, основні техніко-економічні показники обєкта. Розділ проекту «Рішення з інженерного обладнання» - відсутній. В техніко-економічних показниках також не зазначено показників енергоефективності.

Аналізуючи встановлені по справі обставини, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що у спірних правовідносинах позивачем не було дотримано вимог ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 ч.1 ст.5 Закону України «Про основи містобудування», п.2.9 містобудівних умов та обмежень, затверджених рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради №697 від 05.08.2016, п.7.43, п.7.45, п.3.16, табл. 3.2 ДБН 360-92**, табл.1 додатку 3.1, п.3.13 ДБН 360-92**.

Натомість, відповідачем під час прийняття оспорюваної постанови дотримано вимоги Порядку №240, а отже є правомірною.

Згідно ч.ч.1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч.1 ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржуване судове рішення прийняте відповідно до норм матеріального та процесуального права, а висновки суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та обєктивному зясуванні всіх обставин, що мають значення для справи, які не спростовані доводами апеляційної скарги, у звязку з чим відсутні підстави для її задоволення.

Керуючись ст.ст. 229, 308, 310, 313, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Будівельна компанія «Буделектромонтаж» залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 03 січня 2019 року по справі №1340/4964/18 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя ОСОБА_3
судді ОСОБА_4
ОСОБА_5
Повне судове рішення складено 19.04.2019.