Справа № 0840/3710/18
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2019-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

05 лютого 2019 року 13:17Справа № 0840/3710/18 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Бойченко Ю.П., за участю секретаря судового засідання Гавриленко А.О.та представників

позивача: ОСОБА_1

відповідачів: ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Молочно-жировий комбінат «Південний»

до 1. Державної фіскальної служби України

2. Головного управління ДФС у Запорізькій області

про визнання протиправними та скасування рішень, зобовязання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Молочно-жировий комбінат «Південний» (далі позивач або ТОВ «МЖК «Південний») до 1. Державної фіскальної служби України (далі відповідач 1); 2. Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі відповідач 2), в якій позивач (з урахуванням уточнень від 09.10.2018) просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Державної фіскальної служби України від 27.07.2018 №861942/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної № 26 від 03.07.2018, рішення від 27.07.2018 № 861961/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної № 1 від 01.07.2018, рішення від 27.07.2018 №861938/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної №50 від 05.07.2018;

- зобов'язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 1 від 01.07.2018, податкову накладну № 26 від 03.07.2018, податкову накладну № 50 від 05.07.2018, подані позивачем за датою їх подання;

- зобов'язати Державну фіскальну службу України виключити позивача з переліку ризикових платників податків, режим «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок».

Ухвалою суду від 11.09.2018 позовну заяву залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви. На виконання ухвали позивачем 09.10.2018 подано до суду заяву про уточнення позовних вимог.

Ухвалою суду від 16.10.2018 відкрито провадження в адміністративній справі №0840/3710/18 та призначено підготовче засідання на 14.11.2018.

Ухвалою суду від 14.11.2018 продовжено строк підготовчого провадження у справі до 14.01.2019 та відкладено підготовче засідання до 20.12.2018.

Протокольною ухвалою суду від 20.12.2018 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 08.01.2019.

Ухвалою суду від 08.01.2019 відкладено розгляд адміністративної справи та призначено судове засідання на 05.02.2019.

В обґрунтування безпідставності прийняття Комісією, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації оскаржуваних рішень ТОВ «МЖК «Південний» зазначає, що ним надано до ДФС України всі документи щодо підтвердження реальності господарських операцій з ТОВ «Спарта 2015». Вважає, що згідно з положеннями п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України обовязок по визначенню підстав (тобто критеріїв ризиковості) зупинення реєстрації податкових накладних покладено на Кабінет Міністрів України, а не ДФС, при цьому, листи не є нормативно-правовими актами, вони мають лише інформативний характер і не встановлюють правових норм, тобто наразі не затверджені критерії оцінки ступеня ризиків платників податків у вигляді нормативно-правового акту, які б надавали право органам ДФС здійснювати зупинення реєстрації податкових накладних. Враховуючи викладене, просить скасувати оскаржувані рішення, а також виключити позивача з переліку ризикових платників податків.

Представник відповідачів в судовому засіданні проти позову заперечив з підстав, зазначених у відзиві, а саме зазначив, що позивачем не надано документів, наявність яких передбачена пунктами 13, 14 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117. Крім того, 03.10.2018 позивача виключено із реєстру ризикових платників податку. За таких обставин, просить відмовити у задоволенні позову.

Розгляд справи здійснювався за допомогою технічних засобів, а саме: програмно-апаратного комплексу Акорд.

Відповідно до статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) 05.02.2019 в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Розглянувши наявні матеріали та фактичні обставини справи, дослідивши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

ТОВ «МЖК «Південний» зареєстровано юридичною особою 19.12.2017 Мелітопольською районною державною адміністрацією Запорізької області за №0005242, видами господарської діяльності якої згідно із даними Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України за КВЕД-2010 є перероблення молока, виробництво масла та сиру (КЕД 10.51); виробництво олії та тваринних жирів (КВЕД 10.41); виробництво маргарину і подібних харчових жирів (КВЕД 10.42); виробництво інших харчових продуктів (КВЕД 10.89); діяльність посередників у торгівлі продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (КВЕД 46.17); оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами (КВЕД 46.33).

Так, з метою ведення господарської діяльності та у зв'язку з відсутністю власного рухомого та нерухомого майна, між ТОВ «МЖК «Південний» та ПП «Молокозавод - ОЛКОМ» укладено договір оренди цілісного майнового комплексу від 27.03.2018 №27/03/2018, договір оренди обладнання від 27.03.2018 №28/03/2018-0 та договір оренди транспортних засобів від 27.03.2018 №27/03/2018-ТЗ, відповідно до умов яких 25.06.2018 ТОВ «МЖК «Південний» прийнято в тимчасове платне користування рухоме та нерухоме майно для здійснення своєї господарської діяльності, що підтверджується актом приймання-передачі цілісного майнового комплексу від 25.06.2018, актом приймання-передачі обладнання від 25.06.2018, актом приймання-передачі транспортних засобів від 25.06.2018.

Відповідно до витягу з реєстру платників ПДВ №063, сформованого 04.07.2018, ТОВ «МЖК « Південний» зареєстровано платником податку на додану вартість та присвоєно індивідуальний податковий номер 23.

Сировину для виробництва ТОВ «МЖК «Південний» закуповує у населення та у юридичних осіб, а саме: Товариства з обмеженою відповідальністю «40 РОКІВ АГРО»; Приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма «Росія», Приватного акціонерного товариства «Молочанське міжрайонне виробниче підприємство з племінної справи у тваринництві», Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма Мир», Державного підприємства «Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України №8», що відповідачами не заперечується. Пакувальні матеріали, тара, паливно-мастильні матеріали, запчастини, наповнювачі та інші компоненти та матеріали, які використовуються позивачем в виробничому процесі та для виробництва харчової продукції ТОВ «МЖК «Південний» закуповує у ТОВ «Солар» (паливо); ТОВ «ВТК Полімерцентр» (плівка для пакування); ТОВ «Лізоформ» (дезінфікуючі та миючі засоби); Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРТРАНСПОРТ ХАУЗ» (цукор); ТОВ «Стар и Ко» (тара для пакування продукції, та інші).

Так, для здійснення продажу виготовленої продукції між ТОВ МЖК Південний (Постачальник) та ТОВ Спарта 2015 (Покупець) укладений договір поставки від 01.07.2018 № 7, відповідно п. 1.1 договору якого постачальник зобовязується в порядку та на умовах договору передавати у власність покупця молочну продукцію, продукти харчування в асортименті, а покупець зобовязується прийняти і сплатити вартість товару на умовах договору. Пунктом 6.3 договору визначено, що оплату у повному обсязі за поставлений товар покупець здійснює протягом 21 (двадцяти одного) банківського дня з моменту отримання товару.

Відповідно до умов вищевказаного договору постачальник здійснив поставку товару покупцю на загальну суму 86016,12 грн., у т.ч. ПДВ в розмірі 14336,02 грн., що підтверджується видатковими накладними від 03.07.2018 № РН 0000535 на суму 23 304,96 грн. (у т.ч. ПДВ 3 884,16 грн.), від 05.07.2018 № РН 0000756 на суму 23 753,64 грн. (у т.ч. ПДВ 3 958,94 грн.), від 01.07.2018 №РН 0000001 на суму 38 957,52 грн. (у т.ч. ПДВ 6 492,92 грн.), та товарно-транспортними накладними (далі - ТТН) від 03.07.2018 №0000535, від 05.07.2018 №0000756 та від 01.07.2018 №0000001.

ТОВ Спарта 2015 (Покупець) на отримання товарно-матеріальних цінностей від TOB МЖК Південний (Постачальник) уповноважило осіб, зазначених в довіреностях від 03.07.2018 №2 та від 03.07.2018 №5.

Так, на виконання умов договору поставки від 01.07.2018 № 7, покупцем здійснено оплату вартості отриманого товару на загальну суму 86016,12 грн., в т.ч. ПДВ в розмірі 14336,02 грн., а саме: 24.07.2018 на суму 57882,60 грн. (платіжне доручення №3505, банківська виписка від 24.07.2018); 27.07.2018 на суму 61747,92 грн. (платіжне доручення №3517, банківська виписка від 27.07.2018 ), копії яких наявні в матеріалах справи.

Відповідно до приписів п. 201.10. ст. 201 Податкового кодексу України, позивачем при здійсненні господарських операцій складено податкові накладні: від 01.07.2018 № 1, від 03.07.2018 № 26, від 05.07.2018 № 50, які направлено через електронний кабінет 24.07.2018 для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до Квитанцій № 1 від 24.07.2018, документ прийнято, реєстрація податкових накладних зупинена, оскільки податкові накладні відповідають вимогам пп. 1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Платнику запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Позивачем, на підставі п. 14 Постанови КМУ Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 21.02.2018 № 117 (далі Постанова № 117) та п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України (далі - ПКУ) направлено повідомлення від 26.07.2018 №2, №3, №5 про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено.

Крім того, в електронному вигляді разом з поясненнями податковому органу надіслані додаткові документи, а саме: договори поставки сировини, договори поставки тари, договори поставки допоміжних речовин для виробництва, договори поставки товару, видаткові накладні, накази про прийняття директора, головного бухгалтера та бухгалтера, що здійснює реєстрацію податкових накладних, договір оренди цілісного майнового комплексу, витяг з ЄДРПОУ, спеціалізовані товарні накладні на перевезення молочної сировини, декларація виробника, макет упаковки молочної продукції, платіжні доручення та банківські виписки. Кількість додатків до пояснення зазначається в повідомленні відповідно до встановленої форми.

Однак, рішеннями Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 27.07.2018 №861942/41816252, № 861938/41816252, № 861961/41816252 позивачу відмовлено у реєстрації зазначених податкових накладних.

В якості підстави відмови зазначено, що платником податку не надано контролюючому органу первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні, розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків.

Позивачем оскаржено вказані рішення до Державної фіскальної служби України, рішеннями Комісії з питань розгляду скарг від 13.08.2018 №24289/41816252/2, №24278/41816252/2, №24290/41816252/2 у їх задоволенні відмовлено.

Вважаючи прийняті відповідачем 2 рішення протиправними, ТОВ «МЖК «Південний» звернулось до суду із даним позовом про їх скасування та зобовязання відповідача 1 зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ураховуючи викладене, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі Податковий кодекс України).

Відповідно до підпункту 16.1.2, 16.1.3 пункт 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов'язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов'язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Відповідно до підпункту «а» пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України об'єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об'єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об'єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю.

Датою виникнення податкових зобов'язань з постачання товарів/послуг вважається згідно з приписами норми пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобовязань платник податку зобовязаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобовязаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 (далі Порядок №1246), податкова накладна є електронним документом, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 зазначеного вище Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обовязкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

У відповідності до приписів, наведених у пункті 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.

21.02.2018 постановою Кабінету Міністрів України № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації (пункт 12).

На час виникнення спірних правовідносин та прийняття спірних рішень, хоча й набула чинності змінена редакція пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, у відповідності до вимог якої прийнято Порядок № 117, проте реалізація механізму зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних поставлена у залежність від наявності критеріїв ризиковості господарських операцій. Відповідні критерії у спірному періоді визначалися листом ДФС від 21.03.2018 №959/99-99-07-18.

Як вбачається з матеріалів справи, реєстрація спірних податкових накладних зупинена із посиланням на пп. 1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку.

Відповідно до підпункту 1.6. пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку, оприлюднених листом ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18, комісії Головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

1) платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);

2) дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;

3) платник податку-юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

4) платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб'єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

5) платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

6) платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України;

7) наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України. Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов'язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 02.04.2019 по справі №822/1878/18.

Відповідно до частини п'ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За таких обставин, суд вважає необґрунтованим посилання контролюючого органу на підпункт 1.6. пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку як на підставу зупинення реєстрації податкових накладних з огляду на те, що лист ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18, яким оприлюднено дані критерії, не є нормативно-правовим актом.

Отже, відповідачами не доведено, а судом не встановлено наявність підстав для зупинення реєстрації складених позивачем податкових накладних від 01.07.2018 № 1, від 03.07.2018 № 26, від 05.07.2018 № 50.

Між тим, позивач, одержавши квитанції про зупинення реєстрації цих податкових накладних, у межах строку, встановленого законодавством, направив до контролюючого органу пояснення та копії документів на підтвердження реальності здійснення операції щодо постачання товару, зазначеного у податкових накладних, реєстрація яких зупинена.

Проте, комісія регіонального рівня - Комісія ГУ ДФС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, розглянувши ці документи, прийняла від 27.07.2018 №861942/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної №26 від 03.07.2018; від 27.07.2018 №861961/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 01.07.2018; від 27.07.2018 №861938/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної №50 від 05.07.2018.

Слід зазначити, що відповідно до пункту 21 Порядку №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування є:

1) ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;

2) ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

3) надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення комісії контролюючого органу повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.

При цьому, як вбачається зі змісту вказаних рішень, підставою для відмови податковим органом позивачу у реєстрації податкових накладних є ненадання платником податку копій документів, а саме:

1) первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентиризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт-послуг), з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

2) розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Стосовно ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентиризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт-послуг), з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні, суд зазначає, що в приписі до даного пункту, у дужках, зазначено, що документи, які не надано платником необхідно підкреслити. Між тим, рішення відповідача не містить жодних підкреслень, що свідчить про не надання комісією належної оцінки вирішенню питання, які ж саме документи платником податку не було подано, і яким чином це унеможливило реєстрацію податкової накладної в ЄРПН.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Щодо ненадання платником податку копій розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків суд зазначає, що відсутність певного документа чи ненадання його контролюючому органу не може бути підставою для відмови в реєстрації податкової накладної, за умови що інші документи підтверджують проведення господарської операції.

На підтвердження оплати за поставку ТОВ «Спарта 2015» товару, позивачем до матеріалів справи надано платіжне доручення від 24.07.2018 №3505 на суму 57882,60 грн., банківську виписку від 24.07.2018; платіжне доручення від 24.07.2018 №3517 на суму 61747,92 грн., банківську виписку від 27.07.2018.

На думку суду, позивачем надано всі необхідні та достатні документи для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН.

Суд акцентує увагу, що в порядку виконання обовязку, встановлено частиною другою статті 77 КАС України, відповідачем не спростовано фактичне виконання спірних операцій та не доведено зворотнього.

Оцінюючи вищевикладені обставини, суд приходить до висновку, що Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 27.07.2018 №861942/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної №26 від 03.07.2018; від 27.07.2018 №861961/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 01.07.2018; від 27.07.2018 №861938/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної №50 від 05.07.2018 є протиправними та підлягають скасуванню.

З 01.01.2018 пункт 201.16 статті 201 Податкового кодексу України викладено в новій редакції, згідно якої реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктів 19, 20 Порядку №1246, в редакцій на час вирішення спору по суті, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобовязання ДФС зареєструвати розрахунки коригування в ЄРПН.

Відтак, оскільки Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 27.07.2018 №861942/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної №26 від 03.07.2018; від 27.07.2018 №861961/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 01.07.2018; від 27.07.2018 №861938/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної №50 від 05.07.2018, як встановлено вище, підлягають скасуванню, то, відповідно, з урахуванням положень пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 29.12.2010 № 1246, суд приходить до висновку про задоволення позову в частині зобовязання відповідача 1 в Єдиному реєстрі податкових накладних зареєструвати податкові накладні від 03.07.2018 №26; від 01.07.2018 №1; від 05.07.2018 №50 датою їх фактичного надсилання.

Разом із тим, суд вважає необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню позовні вимоги в частині зобовязання відповідача 1 виключити позивача з переліку ризикових платників податків, режим «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок»

На виконання пункту 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄДРПН, ДФС України наказом від 21.03.2018 № 144 (який втратив чинність згідно з наказом Державної фіскальної служби України від 03.08.2018 № 523, однак був чинний на момент прийняття оскаржуваних рішень) затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків.

У Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків зазначено, що: «Усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України.

Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з підпунктом 1.6 Критеріїв.

Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов'язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з підпунктом 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.

За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платників з ознаками ризиковості.

У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному підпунктом 1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій.

Якщо суб'єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пунктами 1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним підпунктом 1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії.

Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" згідно з підпунктом 1.6 Критеріїв».

При цьому, законодавцем встановлено наступний порядок прийняття рішення відповідними Комісіями про віднесення платника податків до переліку ризикових платників податків.

Відповідно до пунктом 7 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, затвердженого постановою Кабміну від 21.02.2018 № 117, комісія контролюючого органу складається з голови, заступника голови, секретаря та не менше ніж семи членів.

Засідання комісії контролюючого органу є правомочним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу. Рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови комісії, секретарем комісії та членами комісії, які брали участь у засіданні (пункт 17 Порядку).

Протокол засідання комісії контролюючого органу повинен містити перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення (пункт 23 Порядку).

Аналіз наведеного дає підстави для висновку про те, що у разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, включення його до переліку ризикових платників податку відбувається виключно за рішенням відповідної Комісії, яке приймається на її засіданні та оформлюється протоколом. Протокол підписується уповноваженими на те особами, які визначені пунктом 17 вказаного Порядку. До протоколу засідання Комісій обов'язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.

Суд зауважує на тому, що відповідне протокольне рішення та податкова інформація, на підставі якої воно прийняте відсутні у матеріалах справи, як і нормативні обґрунтування позовних вимог позивача в цій частині.

Крім того, відповідачем у відзиві на позовну заяву зазначено, що 03.10.2018 позивача було виключено із реєстру ризикових платників податків.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як субєкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності своїх рішень, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до частини третьої статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

У звязку із частковим задоволенням позовних вимог, суд вважає за необхідне стягнути на користь ТОВ «МЖК «Південний» документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору за рахунок бюджетних асигнувань ДФС України та ГУ ДФС у Запорізькій області пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 241, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Молочно-жировий комбінат «Південний» задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації:

від 27.07.2018 №861942/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної №26 від 03.07.2018;

від 27.07.2018 №861961/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 01.07.2018;

від 27.07.2018 №861938/41816252 про відмову у реєстрації податкової накладної №50 від 05.07.2018.

3. Зобов'язати Державну фіскальну службу України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8; ) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю Молочно- жировий комбінат Південний (72316, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Інтеркультурна, 289 А, ) від 01.07.2018 №1, від 03.07.2018 №26, від 05.07.2018 №50.

4. В іншій частині адміністративного позову відмовити.

5. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Молочно- жировий комбінат Південний (72316, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Інтеркультурна, 289 А, ) понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2643 (дві тисячі шістсот сорок три) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 166, ).

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Молочно- жировий комбінат Південний (72316, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Інтеркультурна, 289 А, ) понесені витрати по сплаті судового збору у 2643 (дві тисячі шістсот сорок три) грн. 00 коп за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення в повному обсязі виготовлено та підписано 19.04.2019.

Суддя Ю.П. Бойченко