Справа № 640/4195/19
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2019-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

22 квітня 2019 року м. Київ № 640/4195/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши клопотання представника Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін в адміністративній справі за позовом

товариства з обмеженою відповідальністю «КЛІНІНГ АВТО ГРУП»

до Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності

В С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «КЛІНІНГ АВТО ГРУП» (надалі - позивач), адреса: 03179, місто Київ, вулиця Живописна, будинок 2 до Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі - відповідач), адреса: 01044, м. Київ, вулиця Хрещатик, буд. 32а, у якій просить суд визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва №22/19/073-1948 від 28 лютого 2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 березня 2019 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Представником відповідача подано через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва відзив на позовну заяву разом з доданими до неї документами, а також клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування поданого клопотання представник відповідача послався на те, що ним у строки, встановлені статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України, подано відзив на позовну заяву разом з витребовуваними судом документами, а тому просив розглядати справу в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Розглянувши клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

У відповідності до пункту 20 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Пунктом 10 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності, а частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Тобто, виключний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, міститься в частині 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, суд наголошує, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСІІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагає проведення судового засідання, а бажання сторони у справі викласти під час проведення судового засідання свої аргументи, які висловлені нею або можуть бути висловлені у відзиві на позовну заяву, не зумовлює необхідність призначення до розгляду справи за правилами загального позовного провадження або до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

За таких підстав, а також враховуючи, що будь - яких інших достатніх причин, окрім того, що відзив на позовну заяву подано у строки, встановлені законодавством, та з яких вбачалась би необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження або за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін представником відповідача не наведено, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника відповідача.

Керуючись статтями 241 - 243, 248, 257, 258, частиною 4 статті 260, 262, Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Клочкова