Справа № 826/17004/18
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Епель О.В.
УХВАЛА

16 квітня 2019 року Справа № 826/17004/18

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Епель О.В., суддів: Губської Л.В., Карпушової О.В. у м. Києві, перевіривши клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження та продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернулась до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 26.07.2018 року № -2651, яким позивачу визначено грошове зобов'язання у розмірі 72 870,81 грн. Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 грудня 2018 року позов було задоволено. Не погоджуючись з таким рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу та клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 квітня 2019 року в задоволенні зазначеного клопотання було відмовлено, а апеляційну скаргу - залишено без руху.

11 квітня 2019 року від апелянта надійшло клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Перевіривши дане клопотання, колегія суддів вважає, що воно підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Разом з тим, оскаржуване апелянтом судове рішення було ухвалено судом першої інстанції 07.12.2018 р., а апеляційна скарга подана ним 18.03.2019 р., що підтверджується відтиском штампу суду першої інстанції на апеляційній скарзі, тобто зі спливом тридцяти денного строку, регламентованого статтею 295 КАС України.

У своєму клопотання в обґрунтування причин пропуску строку звернення з апеляційною скаргою апелянт посилається на те, що він вже звертався з апеляцією на рішення суду першої інстанції у цій справі, яка була йому повернута судом, що в системі органів ДФС відбулася реорганізація та оптимізація штатної чисельності, що призвело до навантаженості на працівників та стало причиною пропуску строків звернення до суду з даною апеляцією

Проаналізувавши ці та інші доводи заявника клопотання, колегія суддів зазначає, що дотримання строків оскарження судового рішення є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права. Такі строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

У свою чергу, статтею 44 КАС України регламентовано обов'язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Таким чином, виконання обов'язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми, змісту і строку подання апеляційної скарги покладається на особу, яка має намір її подати, а тому остання повинна вчиняти усі необхідні для цього дії.

При цьому, поважними причинами пропуску процесуального строку звернення до суду визнаються лише ті, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Разом з тим, обставини, пов'язані з реорганізацією, оптимізацією штату і навантаженістю працівників, не звільняють державний орган від обов'язку своєчасної сплати судового збору.

Аналогічні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 13.11.2018 р. у справі 804/958/17, від 17.10.2018 р. у справі № 808/2282/15, від 01.10.2018 р. у справі № 813/4076/15, від 20.04.2018 р. у справі № 822/2337/17, від 17.10.2018 р. у справі № 810/1802/17, від 02.10.2018 р. у справі № 805/3544/17-а та, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, є обов'язковими для колегії суддів при розгляді вищевказаного клопотання апелянта.

При цьому, колегія суддів також враховує висновки Європейського Суду з прав людини, викладені в рішенні по справі «Лелас проти Хорватії», відповідно до яких, держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов'язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

Крім того, у справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

У свою чергу, згідно зі ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ практику Суду як джерело права.

Таким чином, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов'язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

При цьому, обґрунтовуючи висновки про обов'язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов'язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, в задоволенні клопотання апелянта в частині поновлення строку на апеляційне оскарження слід відмовити.

Разом з тим, подане апелянтом клопотання в частині продовження строку на усунення недоліків колегія суддів вважає обґрунтованим та зазначає наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

У ч. 1, 3, 6 ст. 121 КАС України закріплено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку чи за ініціативою суду.

Про продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Таким чином, законодавством регламентовано процесуальні гарантії доступу до правосуддя і забезпечення практичної можливості їх реалізації покладено на суд.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження та продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги у цій справі підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст. 118, 121, 133, 295, 298, 321, 325, ст.ст. 328-331 КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

Клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження та продовження строків для усунення недоліків апеляційної скарги - задовольнити частково.

Продовжити апелянту строк для усунення недоліків його апеляційної скарги на десять днів з дня закінчення строку, встановленого ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 квітня 2019 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач

Судді: