Справа № 9901/179/19
Суддя: Желтобрюх І.Л.
Дата ухвалення: 2019-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 квітня 2019 року

Київ

справа №9901/179/19

адміністративне провадження №А/9901/87/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

Головуючої судді - Желтобрюх І.Л.

суддів - Білоуса О.В., Стрелець Т.Г.,

перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2019 року у справі №9901/179/19 за позовом ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання незаконними виборів Президента України від 31 березня 2019 року, визнання нікчемними результатів виборів, зобов'язання вчинити дії,

у с т а н о в и в :

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання незаконними виборів Президента України від 31 березня 2019 року, визнання нікчемними результатів виборів, зобов'язання вчинити дії - повернуто позивачу.

15 квітня 2019 року позивачем повторно подано до Шостого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу на зазначене судове рішення, яка цього ж дня була передана до Верховного Суду.

Вирішуючи питання прийнятності апеляційної скарги ОСОБА_1, колегія суддів Верховного Суду виходить з наступного.

Особливості судового розгляду й вирішення окремих категорій термінових адміністративних справ визначені § 2 Глави 11 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України). До таких «термінових» справ, з огляду на швидкоплинність виборчого процесу, законодавець відніс і провадження щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій (стаття 273 КАС України).

Так, відповідно до частини першої статті 273 КАС України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб'єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб'єкти ініціювання референдуму.

За приписами частини одинадцятої цієї статті суд вирішує адміністративні справи, визначені цією статтею, у дводенний строк після надходження позовної заяви.

Особливості судових рішень за наслідками розгляду справ, пов'язаних з виборчим процесом чи рефередумом, та їх оскарження, регламентовано статтею 278 КАС України.

Відповідно до частини другої статті 278 КАС України апеляційні скарги на судові рішення за наслідками розгляду справ, визначених статтями 273-277 цього Кодексу, можуть бути подані у дводенний строк з дня їх проголошення, а на судові рішення, ухвалені до дня голосування, - не пізніш як за чотири години до початку голосування.

Частиною першою статті 120 КАС України (яка регламентує порядок обчислення процесуального строку) передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Згідно з частинами першою та другою статті 270 КАС України на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої-десятої статті 120 цього Кодексу. Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Відповідно до частин четвертої та п'ятої статті 250 КАС України, у разі ухвалення рішення, винесеного без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, 12 квітня 2019 року Шостим апеляційним адміністративним судом постановлено ухвалу, якою ОСОБА_1 повернуто подану ним позовну заяву.

Оскаржувана ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду була складена і підписана складом суду, що її постановив, 12 квітня 2019 року.

При цьому, відповідно до приписів процесуального закону, початком строку на апеляційне оскарження ухвали суду є наступний день після її проголошення (складення у повному обсязі і підписання складом суду, що її постановив).

Натомість, апеляційна скарга подана позивачем 15 квітня 2019 року, тобто з пропуском строку, передбаченого частиною другою статті 278 КАС України, який є присічним (преклюзивним).

В апеляційній скарзі позивач порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду (у разі, якщо Суд дійде висновку, що такий пропущений), у зв'язку із тим, що зазначена ухвала не містить доказів її підписання безпосередньо 12 квітня 2019 року.

Так, частиною п'ятою статті 270 КАС України передбачено, що днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Отже, наслідком пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою у спорах, пов'язаних з виборчим процесом, є залишення такої скарги без розгляду. Пропущений строк подання апеляційної скарги у справах, пов'язаних із виборчим процесом, не може бути поновлено судом.

Колегія суддів ВС наголошує, що вказана вимога процесуального Закону має імперативний характер, є категоричною вказівкою законодавця на обов'язок суду при вирішенні даного питання та не допускає інших, ніж передбачено нею, дій.

Вирішуючи питання співвідношення терміновості розгляду справи з гарантією дотримання пасивного виборчого права особи, що звернулася за його захистом до суду, колегія суддів ВС враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), що міститься у низці судових рішень цього суду.

Так, за висновками ЄСПЛ, загалом прийнятним вважається встановлення в національному законодавстві процесуальних обмежень та вимог з метою належного здійснення правосуддя; проте вони не повинні підривати саму суть права на доступ до суду (рішення Європейського суду з прав людини від 16 грудня 1992 року у справі «Хаджіанастасіу проти Греції», пункти 32-37).

Однак, якщо держава передбачає апеляційне оскарження до суду вищої інстанції, вона має право встановлювати умови такої апеляції, як матеріально-правові, так і процесуальні, як-от: судові збори, часові обмеження, обов'язкове представництво тощо (рішення Європейського суду з прав людини від 12 червня 2006 року у справі «Степенська проти України» (Stepenska v. Ukraine).

При цьому очікується, що заявник продемонструє уважне ставлення до дотримання процесуальних вимог національного законодавства, наприклад, до строків для подання апеляцій (рішення Європейського суду з прав людини від 7 вересня 1999 року у справі «Йодко против Литви» (Jodko v. Lithuania).

З огляду на викладене, Верховний Суд дійшов до висновку, що оскільки апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2019 року у справі №9901/179/19 надійшла до апеляційного суду поза межами строків, визначених частиною другою статі 278 КАС України, - остання підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 248, 270, 273, 278 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2019 року у справі 9901/179/19 за його позовом до Центральної виборчої комісії про визнання незаконними виборів Президента України від 31 березня 2019 року, визнання нікчемними результатів виборів, зобов'язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач І.Л. Желтобрюх

Судді О.В. Білоус

Т.Г. Стрелець