Справа № 811/1714/18
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2019-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

17 квітня 2019 року справа № 811/1714/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Петренко О.С., розглянувши у порядку спрощеного (письмового) провадження заяву про розяснення судового рішення в адміністративній справі

за позовом: ОСОБА_1

до відповідача: Служби безпеки України

про стягнення одноразової допомоги, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправними дії Служби безпеки України про відмову ОСОБА_1 у нарахуванні та виплаті одноразової грошової допомоги, в звязку з втратою працездатності і настання інвалідності ІІ групи;

- зобовязати СБУ здійснити нарахування та виплату позивачу одноразової грошової допомоги, в звязку з втратою працездатності та настання інвалідності ІІ групи, у відповідності з ст.ст. 9,16 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей".

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2018 року, прийнятим в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), позов задоволено частково. Вказаним рішенням, зокрема:

- визнано протиправними дії Служби безпеки України про відмову ОСОБА_1 у нарахуванні та виплаті одноразової грошової допомоги, в звязку з втратою працездатності та настання інвалідності ІІ групи;

- зобов'язано Службу безпеки України розглянути питання призначення та виплати ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги у зв'язку з настанням інвалідності II групи, що настала внаслідок захворювання, пов'язаного з виконанням ним обов'язків військової служби, відповідно до ст. 16-Закону України "Про соціальний та правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" у розмірі, встановленому Законом, з урахуванням висновків суду, наведених в мотивувальній частині даного рішення.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 19.12.2018 року апеляційну скаргу Служби безпеки України залишено без задоволення, рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07.08.2018 року без змін (а.с.81-83).

12 квітня 2019 року позивач звернувся до суду із заявою про роз'яснення судового рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2018 року, а саме в якому вигляді відповідач повинен виконувати судове рішення (вх. №6323 від 12.04.2019 року).

Відповідно до ч. 3 ст. 254 КАС України, суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз'яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця.

В даному ж випадку, суд не вбачає необхідності для проведення судового засідання та вважає за можливе розглянути подану заяву про роз'яснення судового рішення від 07.08.2018 року у письмовому проваджені.

У заяві про роз'яснення рішення зазначено, що відповідач повторно відмовив позивачу з тих самих підстав, ігноруючи судове рішення від 07.08.2018 року.

Тобто, позивач просить роз'яснити судове рішення в частині способу та порядку його виконання.

Відповідно до ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Досліджуючи наявність підстав для роз'яснення судового рішення, суд звертає увагу на те, що стаття 254 КАС України передбачає можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз'яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв.

Роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Тобто, роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для осіб, що будуть здійснювати його виконання. Це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності судового рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Таким чином, виходячи з системного тлумачення положень ст.254 КАС України, роз'яснено може бути рішення чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Як зазначено у п. 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 "Про судове рішення в адміністративній справі" за правовою природою роз'яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз'яснення є його складовою, тому заява про роз'яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз'яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Висновки суду щодо способу, строків, порядку виконання рішення є факультативними елементами резолютивної частини рішення. Тому вони можуть виступити предметом роз'яснення лише у тому разі, коли суд закріпив їх у рішення. Якщо ж висновки суду щодо способу виконання у постанові відсутні, то ухвала суду про їх роз'яснення фактично є додатковим рішенням і прямим порушенням ст. 254 КАС України, що забороняє змінювати (в тому числі доповнювати) зміст такої постанови.

При роз'ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 14 жовтня 2009 року у справі № к-18670/07-с.

Отже, суд констатує, що рішення суду є цілком зрозумілим та не потребує роз'яснення. З резолютивної частини судового рішення вбачається, що його текст труднощів для розуміння не викликає, суть є зрозумілою та не двозначною, тому розширеного тлумачення, шляхом її роз'яснення та винесення процесуального документу з цього приводу не потребує.

Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про роз'яснення рішення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.254,248,256,293,295,297,374 КАС України, суд

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз'яснення рішення суду по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Служби безпеки України про стягнення одноразової допомоги - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено та підписано 17.04.2019 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду ОСОБА_2