Справа № 160/2304/19
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2019-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 квітня 2019 року Справа № 160/2304/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Рябчук О.С.
при секретарі Скупейко І.М.
позивача ОСОБА_1
представника позивача ОСОБА_2
представника відповідача ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
12 березня 2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі позивач) із позовною заявою до Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач) з позовними вимогами про визнання протиправним та скасування наказу Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 24/1 від 09.01.2019 р. про притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1.
В обґрунтування позовних вимог позивач в позові зазначив наступне. 03.08.2018 р. громадянкою ОСОБА_4 було подано заяву про прийняття заходів до невідомого, з яким у неї виник конфлікт, після чого заявниця виявила відсутність у себе золотого ланцюжка з хрестиком. Ніяких тілесних ушкоджень їй завдано не було. Після ознайомлення з матеріалами, дослідивши їх, ОСОБА_1 не встановив складу кримінального правопорушення, тому підстав для призначення слідчого та подальшого внесення відомостей до ЄРДР не було. Матеріали службового розслідування не містять матеріалів, які б вказували на порушення з боку позивача, оскільки надані йому матеріали заяви та пояснень не містили відомостей, які б вказували на наявність складу кримінального правопорушення. Крім того, протокол заяви мав суттєві недоліки. Пояснення не містили підпису особи, яка їх відібрала. Також, позивача не було повідомлено про початок службового розслідування. ОСОБА_1 позбавили права на захист не відібравши пояснень з приводу проведення службового розслідування. У висновку службового розслідування не зазначена дата складання цього висновку. В матеріалах розслідування відсутні окремі документи. Також, за фактом заяви громадянки ОСОБА_4 06.11.2018 р. внесено відомості до ЄРДР.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.03.2019 р. відкрито провадження у адміністративній справі; призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом в порядку загального позовного провадження. Відповідачів зобовязано надати відзив на позовну заяву.
05.04.2019 року відповідачем надано відзив, в якому відповідач проти позовних вимог заперечував, просив в задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції зазначив наступне. За результатами службового розслідування було встановлено, що ОСОБА_1 після розгляду матеріалів за заявою громадянки ОСОБА_4 слідчого для внесення відомостей до ЄРДР не визначив та скерував матеріал до посадовій особі для організації розгляду в порядку Закону України «Про звернення громадян». В ході службового розслідування вживалися заходи щодо опитування ОСОБА_1, проте, позивач вимоги службової телеграми не виконав та для надання пояснень не прибув, 08.01.2019 р. від надання пояснень відмовився, про що складено відповідний акт. Проведеним службовим розслідуванням доведено факт порушення позивачем вимог законодавства. Таким чином, оскаржуваний наказ відповідає вимогам законодавства.
Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити позов в повному обсязі. В обґрунтування позовних вимог надали пояснення, аналогічні викладеним в позові.
Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечував, просив в задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції посилався на факти, викладені у відзиві на позов.
Заслухавши доводи позивача, представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.
ОСОБА_1 проходить службу в органах Національної поліції та перебуває на посаді заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Наказом Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 801 від 13.11.2018 р. призначено проведення службового розслідування за фактом не внесення відповідних відомостей до ЄРДР поліцейськими Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Висновком службового розслідування за фактом не внесення відповідних відомостей до ЄРДР поліцейськими Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 08.01.2019 р. встановлено наступне.
В ході службового розслідування встановлено, що 03.08.2018 р. о 22 год. 16 хв. на спецлінію « 102» ОСОБА_5 надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_4 про те, що 03.08.2018 р. близько 22 год. 10 хв. з невідомим чоловіком виник конфлікт, після чого заявниця виявила відсутність золотого ланцюжка з хрестиком.
Зазначений матеріал розглянув заступник начальника слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1, який у порушення ч. 1 ст. 214 КПК України та п. 5 розділу ІІІ Інструкції від 06.11.2015 р. № 1377 слідчого для внесення відповідних відомостей до ЄРДР не визначив та скерував його начальникові Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області полковнику поліції ОСОБА_7 для організації розгляду в порядку Закону України «Про звернення громадян».
08.01.2019 р. членами дисциплінарної комісії Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області складено акт відмови від дачі письмових пояснень відповідно до якого заступник начальника слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 відмовився від прибуття до СВ ДВП та надання письмових пояснень з приводу порушення ним службової дисципліни.
Відповідно до п. 4 наказу Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 24/1 від 09.01.2019 р. за порушення службової дисципліни, не дотримання вимог п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. № 2337-VІІІ, п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1 ст. 214 КПК України, п. 5 розділу ІІІ Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 р. № 1377, що виразилось у не внесенні відповідних відомостей до ЄРДР за матеріалом єдиного обліку з ознаками кримінального правопорушення застосовано до заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязанні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».
Відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов'язаний:
- неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
- професійно виконувати свої службові обовязки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обовязків, наказів керівництва;
- інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно зі ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до Закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. № 2337-VІІІ службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно до п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обовязків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобовязує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обовязки.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобовязаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Про заяви і повідомлення, які надійшли до чергової частини органу поліції і в яких відсутні відомості, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, після їх реєстрації в журналі ЄО доповідається уповноваженим працівником чергової частини начальникові органу поліції або особі, яка виконує його обовязки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.
У разі встановлення начальником органу поліції в заяві (повідомленні) відомостей, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, він за своєю резолюцією (не пізніше однієї доби з часу реєстрації заяви в журналі ЄО) повертає її (його) до чергової частини для негайної передачі начальнику слідчого підрозділу.
Здійснює контроль за: своєчасністю та повнотою внесення відомостей до ЄРДР, відповідністю даних про попередню правову кваліфікацію кримінальних правопорушень матеріалам кримінального провадження.
Відповідно до ч.1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ст.ст.73-76 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій, чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Оцінюючи усі докази, надані суду, у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобовязаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
ОСОБА_1 на момент виникнення спірних правовідносин перебував та на момент розгляду справи перебуває на посаді заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Відповідно до Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України на позивача покладено обовязки щодо розгляду заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інших матеріалів про кримінальні правопорушення, виявлених поліцією, і забезпечення невідкладного, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР щодо контролю правильності попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також обєктивності та своєчасності внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень; здійснення контролю за своєчасністю та повнотою внесення відомостей до ЄРДР, відповідністю даних про попередню правову кваліфікацію кримінальних правопорушень матеріалам кримінального провадження.
З матеріалів справи вбачається та сторонами не заперечується, що позивачем не було визначено слідчого для внесення до ЄРДР відомостей за заявою громадянки ОСОБА_4І про те, що 03.08.2018 р. близько 22 год. 10 хв. з невідомим чоловіком виник конфлікт, після чого заявниця виявила відсутність золотого ланцюжка з хрестиком.
Вказані обставини підтверджені висновком службового розслідування від 08.01.2019 р.
Доводи позивача щодо процедурних порушень під час службового розслідування не приймаються судом до уваги.
Факт відмови позивача від прибуття до СВ ДВП та надання письмових пояснень з приводу порушення ним службової дисципліни зафіксований відповідним актом.
Таким чином, п. 4 наказу Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 24/1 від 09.01.2019 р. відповідає вимогам п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Враховуючи викладене, позовні вимоги ОСОБА_1 є не обґрунтованими та задоволенню не підлягають.
Згідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України в разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень.
Керуючись ст.ст. 244, 245, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Дніпровського відділення поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення суду складений 18 квітня 2019 року.

Суддя ОСОБА_8