Справа № 580/31/19
Суддя: В.А. Гайдаш
Дата ухвалення: 2019-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2019 року справа № 580/31/19

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Гайдаш В.А.,

за участю:

секретаря судового засідання - Баклаженко Н.В.,

представників позивача - Ковалишеної А.М., Михайлюк-Філімонової Є.В. (за довіреностями в режимі відеоконференції)

представника відповідача - Півошенка П.О. (за ордером),

розглянувши по суті у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку загального позовного провадження у залі суду адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до товариства з обмеженою відповідальністю «Сокар Петролеум» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (вул. Володимирська, 13, м. Київ, 01601, далі - позивач) з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Сокар Петролеум» (вул. Надпільна, 226/1, м. Черкаси, 18001, далі - відповідач), в якому просить застосувати заходи реагування до відповідача у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень АЗС за адресою: вул. Богатирська, 1-є у Оболонському районі м. Києва шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Ухвалою суду від 08.01.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у даній справі.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що за результатом проведених планових та позапланових перевірок щодо додержання ТОВ «Сокар Петролеум» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, позивачем були виявлені 6 (шість) порушень вимог нормативних актів у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, станом на час розгляду справи позивачем частково усунуті виявлені порушення та їх залишилось лише 2 (два), зокрема, не обладнання АЗС системою раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення локальною системою оповіщення, також на шляхах евакуації з АЗС влаштовані розсувні двері, у зв'язку з цим, керуючись нормами Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві просить суд застосувати до відповідача заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю), оскільки виявлені у ТОВ «Сокар Петролеум» порушення не є формальними та створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, які перебувають на АЗС за адресою: вул. Богатирська, 1-є у Оболонському районі м. Києва, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі у разі її виникнення.

Представники позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції позовні вимоги підтримали у повному обсязі з підстав, зазначених вище.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав та проти його задоволення заперечив, надав до суду письмовий відзив на позов та зазначив, що станом на час розгляду справи порушення щодо влаштування на шляхах евакуації з АЗС розсувних дверей усунуто, оскільки ТОВ «Вінмаст» виконані роботи по заміні фасаду шляхом виготовлення та монтажу евакуаційного виходу з вказаної АЗС. Щодо не обладнання АЗС системою раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення і локальною системою оповіщення, то відповідач зазначив, що чинним законодавством України не передбачено механізму улаштування, експлуатації та технічного обслуговування таких систем і не врегульовано на законодавчому рівні. Крім того, зазначив, що оскільки АЗС за адресою: вул. Богатирська, 1-є у Оболонському районі м. Києва обладнана іншою системою, зокрема пожежною сигналізацією, тому, на думку відповідача, відсутність системи раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення і локальної системи оповіщення не є критичними порушеннями і не створюють загрози життю і здоров'ю людей, що свідчить про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Відповідно до наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві від 17.10.2018 №625, у період з 15 по 27 листопада 2018 року, посадовою особою позивача проведено планову перевірку щодо додержання ТОВ «Сокар Петролеум» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки (акт №391). Вищевказаною перевіркою виявлені 6 (шість) порушень вимог нормативних актів у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, зокрема: не обладнання АЗС системою раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення і локальною системою оповіщення; шляхи евакуації захаращені матеріальними цінностями; в приміщеннях АЗС дозволяється експлуатація тимчасових дільниць електромережі; на шляхах евакуації з АЗС влаштовані розсувні двері; АЗС не забезпечена розрахунковою кількістю плівкоутворювального піноутворювача для ліквідації можливих пожеж протипожежною технікою; АЗС не оснащена жорсткою буксирною штангою довжиною не менше 3 м для евакуації транспортних засобів з території АЗС у випадку пожежі.

Наведені вище обставини стали підставою для звернення 02.01.2019 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Черкаського окружного адміністративного суду з даним позовом щодо застосування до ТОВ «Сокар Петролеум» заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

У подальшому, 15.02.2019 позивачем повторно здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання ТОВ «Сокар Петролеум» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки на АЗС за адресою: вул. Богатирська, 1-є у Оболонському районі м. Києва (акт від 15.02.2019 №52), виявлено 2 (два) порушення відповідачем вимог нормативних актів у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, а саме: не обладнано АЗС системою раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення локальною системою оповіщення; на шляхах евакуації з АЗС влаштовані розсувні двері.

Вирішуючи спір по суті суд зазначає, що правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року №877-V.

Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною сьомою статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює та визначає Кодекс цивільного захисту України.

Статтею 67 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: - здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; - складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; - звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, орган державного нагляду (контролю): складає або припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, або звертається до адміністративного суду з відповідним позовом щодо повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць.

Як встановлено судом із матеріалів справи, актом від 15.02.2019 №52 позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання ТОВ «Сокар Петролеум» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки на АЗС за адресою: вул. Богатирська, 1-є у Оболонському районі м. Києва виявлено 2 (два) порушення відповідачем вимог нормативних актів у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, а саме: не обладнано АЗС системою раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення і локальною системою оповіщення; на шляхах евакуації з АЗС влаштовані розсувні двері.

Так, відповідно до статті 1 Закону України від 18 січня 2001 року №2245-III «Про об'єкти підвищеної небезпеки» суб'єкт господарської діяльності - юридична або фізична особа, у власності або у користуванні якої є хоча б один об'єкт підвищеної небезпеки; об'єкт підвищеної небезпеки - об'єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об'єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру.

Згідно пункту 21 Переліку видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28 серпня 2013 року №808, автозаправні станції та комплекси, а також автогазонаповнювальні компресорні станції, автомобільні газозаправні станції зрідженого газу - становлять підвищену екологічну небезпеку.

Слід зазначити, що пунктом 1 Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.01.2014 №29 затверджено з 01 червня 2014 року ДБН В.2.5-76:2014 «Автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення», розробленого ДП «Український науково-дослідний інститут цивільного захисту».

Згідно частини 1 та 4 статті 53 Кодексу цивільного захисту України: на об'єктах підвищеної небезпеки з метою своєчасного виявлення на них загрози виникнення надзвичайних ситуацій та здійснення оповіщення персоналу та населення, яке потрапляє в зону можливого ураження, створюються та функціонують автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (далі - автоматизовані системи).

Вимоги до автоматизованих систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та систем оповіщення, а також їх улаштування, експлуатації і технічного обслуговування визначаються правилами, що затверджуються центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.

Суд звертає увагу, що на момент виникнення спірних правовідносин центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, не були «затвердженні» правила з вимогами до автоматизованих систем, однак, вимоги до автоматизованих систем встановлені ДБН В.2.5-76:2014 «Автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення», які погоджені, зокрема, Міністерством внутрішніх справ України (центральний орган, який забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту) та Державною службою України з надзвичайних ситуацій (центральний орган, який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту).

Отже, при проектуванні та монтуванні автоматизованих систем на об'єктах підвищеної небезпеки мають застосовуватися вимоги ДБН В.2.5-76:2014, у зв'язку з чим безпідставним є посилання відповідача на те, що чинним законодавством України не передбачено механізму улаштування, експлуатації та технічного обслуговування таких систем і не врегульовано на законодавчому рівні, що у свою чергу ніби-то унеможливлює втілення приписів ч. 1 ст. 53 Кодексу цивільного захисту України.

Вищевказане повністю узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 20.11.2018 у справі №826/1024/18.

Таким чином, у зв'язку із наявністю порушення ТОВ «Сокар Петролеум» вимог ч. 1 ст. 53 Кодексу цивільного захисту України щодо не обладнання АЗС за адресою: вул. Богатирська, 1-є у Оболонському районі м. Києва системою раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення, яке створює реальну загрозу життю та здоров'ю людей, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Крім того, надання відповідачем до матеріалів справи акту здачі-прийняття робіт (надання послуг) від 15.03.2019 №13 та фотокарток щодо виконання ТОВ «Вінмаст» робіт по заміні фасаду шляхом виготовлення та монтажу евакуаційного виходу з вказаної АЗС, як доказу усунення відповідачем порушення щодо наявності на шляхах евакуації з АЗС влаштовані розсувні двері - судом не приймається до уваги, оскільки факт усунення відповідачем вищевказаного порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки повинен бути встановлений контролюючим органом на наслідками проведення позапланової перевірки щодо усунення вищевказаного порушення.

За вказаних обставин суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а позов таким, що підлягає до повного задоволення.

Щодо клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про відшкодування суб'єкту владних повноважень витрат, що пов'язані із прибуттям його представника 11.03.2019 та 21.03.2019 до Черкаського окружного адміністративного суду, то суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 135 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов'язані з переїздом до іншого населеного пункту сторін та їхніх представників, а також найманням житла, несуть сторони.

Разом з цим, згідно ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Враховуючи, що ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України містить вичерпні підстави для стягнення із відповідача судових витрат при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень та у яких відсутні витрати, пов'язані з переїздом до іншого населеного пункту сторін та їхніх представників, тому клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про відшкодування йому витрат, що пов'язані із прибуттям його представника 11.03.2019 та 21.03.2019 до суду не підлягає до задоволення.

Щодо клопотання позивача про покладення обов'язку щодо забезпечення виконання рішення суду саме на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, то суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 129-1 Конституції України судове рішення є обов'язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Відповідно до статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов'язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб, і підлягає виконанню. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Як вказано у частині четвертій статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України примусове виконання судових рішень в адміністративних справах здійснюється в порядку, встановленому законом. Таким законом є, зокрема, Закон України «Про виконавче провадження».

Оскільки Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Кодекс цивільного захисту України не регулюють порядок виконання структурними (відокремленими) підрозділами центрального органу, який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту судових рішень вказаної категорії, їх норми не передбачають обов'язку вказаного органу виконувати рішення суду вказаної категорії, тому у задоволенні вказаного клопотання необхідно відмовити.

Крім того, необґрунтованим є клопотання позивача про покладення обов'язку із здійснення Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві контролю за виконанням рішення суду щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної і техногенної безпеки та погодження терміну усунення вказаних порушень за письмовим зверненням суб'єкта господарювання, в тому числі права відтермінування зупинення експлуатації приміщень - оскільки рішення суду у вказаній справі не зобов'язує відповідача у певні строки усунути порушення вимог пожежної і техногенної безпеки.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Керуючись статтями 6, 14, 139, 242-245, 255, 295, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Застосувати до товариства з обмеженою відповідальністю «Сокар Петролеум» заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень АЗС за адресою: вул. Богатирська, 1-є у Оболонському районі м.Києва, шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення приміщень АЗС за адресою: вул. Богатирська, 1-є у Оболонському районі м. Києва, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. У разі застосування судом частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.А. Гайдаш

Рішення складено у повному обсязі 15.04.2019.