Справа № 490/495/19
Суддя: Гуденко О. А.
Дата ухвалення: 2019-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

н/п 2-а/490/8/2019 Справа № 490/495/19
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2019 року м.Миколаїв

Центральний районний суд м.Миколаєва

в складi: суддi Гуденко О.А.

при секретарі Кваша С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови

В С Т А Н О В И В:

В січні 2019 року позивач звернувся з позовом до відповідача про визнання незаконною та скасування постанови Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 22.12.2018 № 109 по справі про адміністративне правопорушення про визнання винним ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 96-1 КУпАП та накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 гривень.

Позивач вважає дану постанову протиправною, оскільки порушень законодавства під час видачі Містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкту будівництва «Реконструкція кафе з літнім майданчиком під розміщення закусочної від 23.10.2018 № 117/17-4327 з боку позивача не було допущено.

Також вобгрунтування позову позивач вказує на те, що позапланова перевірка дотримання містобудівного законодавства була проведена за відсутності передбачених Законом підстав, внаслідок чого, зібрані за наслідками даної перевірки докази є неналежними засобами доказування та не могли бути підставою для його притягнення до адміністративної відповідальності.

В судове засідання позивач не зявивися, направиви свого представника адвоката Бортика Р .О ., який надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав з викладених в позові підстав, просив про іх задоволенні.

Відповідач відзив не надав, представника в судове засідання не направив, про причини неявки суд не повідомив, про місце дату та час повідомлявся належним чином. За таких обставин, керуючись ч.6 ст. 162 та ч. 1 ст. 205 КАС України, суд вирішує справу за наявними матеріалами без участі сторін.

Дослідивши матеріали справи, давши оцінку доказам, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 22 грудня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Новіковою В.В., від імені Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області прийнято постанову № 109 від 22.12.2018 (далі за текстом постанова) по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої ОСОБА_1 було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 гривень.

Оскаржувана постанова прийнята на підставі матеріалів адміністративної справи, які складаються з акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2018 та протоколу про адміністративне правопорушення від 20.12.2018.

В свою чергу, вищеназвані акт від 20.12.2018 та протокол від 20.12.2018, складені за результатами позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яка проводилась з 30.11.2018 по 20.12.2018 в Управлінні містобудування та архітектури Миколаївської міської ради головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Новіковою В.В. на підставі наказу начальника Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 27.11.2018 № 1499, письмової вимоги Прокуратури Миколаївської області від 20.11.2018 № (15-31) 15464вих-18.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698, нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» п. 15 вищевказаного Порядку, підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання об`єктом нагляду письмової заяви про проведення перевірки щодо нього;

2) перевірка виконання об`єктом нагляду припису головного інспектора будівельного нагляду;

3) обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об`єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності;

4) письмова вимога правоохоронних органів про проведення перевірки;

5) виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об`єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Однак, Законом України «Про прокуратуру» що на прокуратуру покладаються наступні функції:

1) підтримання державного обвинувачення в суді;

2) представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом;

3) нагляд за додержанням законів органами, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство;

4) нагляд за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Цей Закон не передбачає прав органів прокуратури вимагати від підприємств, організації та установ вчинення якихось дій, зокрема, проведення перевірок, а також не передбачає прав прокурора на складання такого документу, як вимога.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позапланова перевірка, здійснена без передбачених ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698 підстав для її проведення, а отже є незаконною.

Внаслідок незаконності проведення позапланової перевірки, всі докази, складені за наслідками такої перевірки, суд розцінює такими, що отримані у незаконний спосіб.

Згідно ч.3 ст. 62 Конституції України, Конституція України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом (ч.1 ст. 74 КАС України).

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Виходячи із вищевикладеного, постанова від 22.12.2018 прийнята на підставі незаконно складених акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2018 та протоколу про адміністративне правопорушення від 20.12.2018 підлягає скасуванню.

Про наведені в оскаржуваній постанові факти порушення позивачем законодавства під час видачі містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкту будівництва «Реконструкція кафе з літнім майданчиком під розміщення закусочної» від 23.10.2018 № 117/17-4327, суд зазначає наступне.

Наведені містобудівні умови та обмеження містять всі розділи, пункти та за містом відповідають формі, встановленій Порядком ведення реєстру містобудівних умов та обмежень, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 31.05.2017 № 135.

Приписами п.8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Пункт 7 ч. 5 ст. 29 цього ж Закону встановлює, що містобудівні умови та обмеження містять мінімально допустимі відстані від об`єкта, що проектується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд.

Закон та інші нормативно-правові акти не містять чіткого визначення в якій саме формі орган містобудування та архітектури в містобудівних умовах та обмеженнях повинен визначити обмеження передбачені п. 8 ч. 1 ст. 1, п. 7 ч. 5 ст. 29 Закону.

Пункт 7 розділу «Містобудівні умови та обмеження», у виданих містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкту будівництва «Реконструкція кафе з літнім майданчиком під розміщення закусочної» від 23.10.2018 № 117/17-4327, встановлює умови та обмеження у формі бланкетної норми, що не заборонено Законом, а п. 9 цього ж розділу встановлює чітко зазначену відстань до відповідних інженерних мереж.

Відповідач в оскаржуваної постанові зазначає, що серед документів наданих заявником для отримання містобудівних умов та обмежень відсутня копія документів, що посвідчує право власності або користування земельною ділянкою.

Однак, як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення від 20.12.2018, заявником подано, зокрема, копію договору про зміни до договору оренди землі, який зареєстровано у Миколаївській міській раді 30.10.2013 за № 9674, від 08.12.2016 та копія рішення господарського суду Миколаївської області від 27.09.2018 у справі № 915/1004/18.

Відповідно до рішення господарського суду Миколаївської області від 27.09.2018 у справі № 915/1004/18, яке 19.10.2018 набрало законної сили, визнано поновленим з 31 жовтня 2017 року строком на один рік Договір оренди земельної ділянки площею 1143кв.м. (кадастровий номер НОМЕР_1 ), реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 01) АДРЕСА_1 , укладений 30.10.2013р. та зареєстрований Миколаївською міською радою 30.10.2013р. за №9674.

Крім того, відповідно до копії заяви на видачу містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 02.10.2018 № 789/18а до заяви було додано витяг з Державного земельного кадастру.

За вищенаведених обставин, суд погоджується з доводами позивача, що на момент видачі містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкту будівництва «Реконструкція кафе з літнім майданчиком під розміщення закусочної» від 23.10.2018 № 117/17-4327 земельна ділянка під запланованим об`єктом будівництва перебувала у законному користуванні заявника.

Незначне порушення строків видачі містобудівних умов та обмежень не вплинуло на права заявника, оскільки, лише 19.10.2018 набрало законної сили рішення господарського суду Миколаївської області від 27.09.2018 у справі № 915/1004/18, яким заявнику було поновлено право користування (оренди) земельною ділянкою.

Стаття 25 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється у генеральних планах населених пунктів, планах зонування та детальних планах територій.

Встановлення режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, зміни адміністративно-територіальних меж до моменту вилучення (викупу) земельних ділянок.

Як встановлено судом, план зонування території міста Миколаєва, затверджений рішенням Миколаївської міської ради від № 11.08.2016 № 6/3 та повторно рішенням Миколаївської міської ради від 17.05.2018 № 36/13.

У той же час, відповідно до документів доданих до заяви на видачу містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 02.10.2018 № 789/18а, зокрема, копії договору про зміни до договору оренди землі, який зареєстровано у Миколаївській міській раді 30.10.2013 за № 9674, від 08.12.2016, копії рішення господарського суду Миколаївської області від 27.09.2018 у справі № 915/1004/18 та витягу з Державного земельного кадастру вбачається, що земельна ділянка площею 1143кв.м. (кадастровий номер НОМЕР_1 ), яка розташована під об`єктом будівництва має цільове призначення «для реконструкції існуючого кафе з літнім майданчиком під закусочну».

Земельна ділянка була надана в оренду заявнику у 2013 році та з того часу не вилучалася, право оренди не припинялося.

Також суду враховує, що відповідачем прийнчто 13 березня 2019 року Рішення про відновлення дії містобудівних умов та обмежень для проектування обєкта будвництва "Реконструкція кафе з літнім майданчиком під розміщення закусочної " від 23.10.2018 року № 117/17-4327, а також головним інспектором будівельного нагляду Управління ДАБІ Новіковою В.В, в присутності позивача складено 13 березня 2019 року Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил за результатами позапланової перевірки на об`єкті нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 - припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності головного інспектора будівельного нангляду від 20.12.2018 року № 27 виконано.

Таким чином суд приходить до висновку, що в діях позивача відсутній склад правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 961 КУпАП, тому відповідно до ст.247 КУпАПпровадження у даній справі не могло бути порушене, а провадження у справі підлягає закриттю.

Також матеріалами справи підтверджується, що оскаржувану постанову позивач отримав 02 січня 2019 року, отже з урахуванням святкових та вихідних днів, звернувшись до суду з даним позовом 16 січня 219 року пропустив 10-тидений строк оскарження з поважних причин, отже він підлягає поновленню.

За таких обставин, суд приходить до висновку що даний позов слід задовольнити, постанову визнати протиправною та скасувати, а провадження по справі закрити.

Керуючись ст.ст.,90,241-246,286 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на звернення до суду з адміністративним позовом.

Позов ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови - задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 22.12.2018 № 109 по справі про адміністративне правопорушення про визнання винним ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 96-1 КУпАП та накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 гривень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня складання повного судового рішення до П`ятого апеляційного адміністративного суду .

Суддя О.А. Гуденко