Справа № 826/9606/18
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2019-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/9606/18 Головуючий у 1 інстанції: Федорчук А.Б.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Суддів За участю секретаряВівдиченко Т.Р. Костюк Л.О. Кузьменка В.В. Борейка Д.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_5 до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання бездіяльності, зобов'язати вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просила:

- визнати бездіяльність Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо присвоєння поштових адрес на підставі рішень суду та поділі об'єктів нерухомого майна шляхом виокремлення окремої поштової адреси протиправною;

- зобов'язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчинити дії відповідно до пункту 2.7 Порядку щодо присвоєння поштової адреси на підставі рішення суду та поділу будинку АДРЕСА_1 шляхом виокремлення окремої поштової адреси в термін п'яти робочих днів з дня набрання судового рішення законної сили;

- встановити судовий контроль за виконанням рішення суду шляхом зобов'язання Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подати в установлений судом термін з моменту набрання рішенням законної сили звіт про виконання рішення суду.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2018 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправною відмову Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), оформлену листом від 01 грудня 2017 року №10737/0/06/27-17 щодо присвоєння поштової адреси окремій частині житлового будинку (домоволодіння) за АДРЕСА_1 за заявою ОСОБА_5 від 20 листопада 2017 року. Зобов'язано Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) присвоїти поштову адресу окремій частині житлового будинку (домоволодіння) за АДРЕСА_1 виділеній у натурі за рішенням Солом'янського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2015 року в справі №760/18789/14-ц) за заявою ОСОБА_5 від 20 листопада 2017 року. В іншій частині позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт посилається на те, що позивачу відмовлено у присвоєнні поштової адреси з тих підстав, що, відповідно до Положення про реєстр адрес у м. Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 року № 337/9394, часткам об'єктів нерухомого майна де не припинено право спільної часткової власності поштова адреса не присвоюється. Також посилається на дискреційні повноваження державного органу.

29 березня 2019 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від представника ОСОБА_5 - ОСОБА_6 надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явилися.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов'язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_5 звернулась до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою щодо присвоєння поштової адреси об'єкту нерухомого майна (житлового будинку) АДРЕСА_1, надавши, як стверджує позивач та не заперечується відповідачем: заяву; копію паспорта гр. Україна на ім'я ОСОБА_5; копію реєстраційного номеру облікової картки платника податків на ім'я ОСОБА_5; копію пенсійного посвідчення на ім'я ОСОБА_7; копію рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2015 року; копію ухвали Солом'янського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2015 року; копію свідоцтва про право на особисту власність і на володіння; копію технічного паспорту; копію державного акту на право приватної власності на землю.

За результатами розгляду заяви позивача та доданих до неї документів, Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом №10737/0/06/27-17 від 01 грудня 2017 року повідомив, що у наданих документах відсутній договір поділу житлового будинку, у зв'язку з чим, відповідач відмовив у погодженні поштової адреси об'єкту нерухомого майна.

Додатково представник відповідача повідомив, що, згідно роз'яснень Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 грудня 2012 року №7/14-19738, за кожним будинком садибного типу (житловим, садовим, дачним) повинна бути закріплена земельна ділянка. У разі якщо на земельній ділянці розташовано більше одного будинку його оформлення здійснюється після відповідного поділу земельної ділянки з отриманням окремих документів, що посвідчують право власності або користування.

Позивач звернулась до Прем'єр-міністра України та Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини із скаргою на неправомірні дії посадової особи Департаменту містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації.

Листом №006-1057 від 27 квітня 2018 року виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за результатами розгляду скарги щодо реєстрації присвоєння поштової адреси житлового будинку на АДРЕСА_1, скеровану листом Секретаріату Кабінету Міністрів України від 11 квітня 2018 року №41-С-007969/26, повідомив, що для присвоєння поштової адреси житловому будинку запропоновано повторно звернутись до Департаменту містобудування та архітектури згідно Тимчасового порядку присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомості у місті Києві, затвердженим розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 25 червня 2011 року №1094 та Положення про реєстр адрес у місті Києві, затвердженим рішенням Київської міської ради від 22 травня 2013 року №337/9394.

Позивач, вважаючи бездіяльність відповідача протиправною, звернулася до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок присвоєння, реєстрації адрес об'єктів нерухомості та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві встановлює Положення про реєстр адрес у місті Києві, затверджене рішенням Київської міської ради від 22 травня 2013 року №337/9394.

Так, затверджене рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 року N 337/9394 Положення про реєстр адрес у місті Києві (далі - Положення) розроблено на основі законів України "Про місцеве самоврядування в Україні", "Про регулювання містобудівної діяльності", постанови Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року N 559 "Про містобудівний кадастр", рішення Київської міської ради від 24 травня 2012 року N 588/7925 "Про Службу містобудівного кадастру", рішення Київської міської ради від 20 вересня 2012 року N 70/8354 "Про затвердження Міської цільової програми створення та впровадження Містобудівного кадастру міста Києва на 2013 - 2015 роки" і встановлює на території міста Києва єдиний порядок присвоєння, реєстрації адрес об'єктів нерухомості (далі - адреса) та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві (далі - Реєстр адрес) як одного із основних інформаційних ресурсів системи Містобудівного кадастру міста Києва.

Приписи п. п. 4.1, 4.2 Положення визначають, що присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомого майна здійснюється шляхом видання розпорядчих документів Департаментом містобудування та архітектури або районними в місті Києві державними адміністраціями з подальшим їх внесенням до Реєстру адрес.

Розгляд питань присвоєння поштових адрес здійснюється за клопотаннями фізичних та юридичних осіб (заявників) в установленому порядку.

Пунктом 4.10 вказаного Положення визначено, що у разі присвоєння окремої поштової адреси об'єктам нерухомості, які виділено зі складу майнового комплексу, що має єдину поштову адресу, об'єктам нерухомості присвоюється адреса за вулицею та номером поштової адреси майнового комплексу з позначенням виділеного об'єкта нерухомості через дефіс заголовною літерою алфавіту від А і далі.

Для виділеного із майнового комплексу об'єкта нерухомості, що не має прямого виходу на вулицю (знаходиться у дворі), поштова адреса присвоюється за вулицею та номером поштової адреси цього майнового комплексу з позначенням виділеного об'єкта нерухомості номером корпусу, починаючи з 1 і далі без обмежень.

Згідно п. 4.17 вказаного Положення, до заяви про присвоєння поштової адреси додаються такі документи: завірена в установленому порядку копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (за необхідності);

- для фізичної особи - копія паспорта, посвідка на проживання особи, яка мешкає в Україні, національний, дипломатичний чи службовий паспорт іноземця або документ, що його заміняє;

- для юридичної особи та фізичної особи - підприємця - копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців;

- завірена в установленому порядку копія правовстановлюючого документа на об'єкт нерухомого майна, а для новозбудованих об'єктів - зареєстрована декларація про готовність об'єкта до експлуатації або сертифікат, що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об'єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації;

- копія виконавчого (контрольно-геодезичного) знімання, зареєстрованого в містобудівному кадастрі міста Києва (для закінченого будівництвом об'єкта);

- довідка Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (при цьому показники загальної площі (площ) та функціонального призначення об'єкта в цій довідці мають відповідати фактичним показникам загальної площі (площ) та функціонального призначення) або рішенню Київської міської ради про звільнення від сплати пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (при цьому показники загальної площі (площ) та функціонального призначення об'єкта в такому рішенні мають відповідати фактичним показникам загальної площі (площ) та функціонального призначення);

- копія технічного паспорта об'єкта нерухомого майна, виготовленого відповідним суб'єктом господарювання, згідно з наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24 травня 2001 року N 127 "Про затвердження Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна".

У разі надання неповного комплекту документів, зазначених у цьому пункті, відсутності підстав для присвоєння об'єкта нерухомого майна поштової адреси заявнику протягом 10 робочих днів надається вмотивована письмова відмова.

Так, розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25 червня 2011 року №1094 затверджено Тимчасовий порядок присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомості у місті Києві (далі по тексту - Порядок №1094).

Відповідно до пунктів 1.6-1.7 Порядку №1094, присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомого майна здійснюється шляхом видання розпоряджень районних в місті Києві державних адміністрацій або наказів Головного управління містобудування та архітектури з подальшим їх внесенням до єдиного реєстру адрес.

Розгляд питань присвоєння поштових адрес здійснюється за клопотаннями заявників в установленому порядку.

Пунктом 2.4 Тимчасового порядку присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомості у місті Києві N 1094 передбачено, що присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, жилим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам, гаражним, садовим, дачним кооперативам (товариствам) здійснюється шляхом видання розпорядження відповідної районної в м. Києві державної адміністрації.

Аналогічна норма міститься й у пункті 4.16 Положення про реєстр адрес у місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 22 травня 2013 року N 337/9394. Крім того, пунктом 1.8 цього Положення передбачено, що юридично правильними адресами є адреси, зареєстровані у Реєстрі адрес. Факт реєстрації адреси у Реєстрі адрес посвідчується (підтверджується) довідкою (витягом) з Реєстру адрес Містобудівного кадастру міста Києва.

Вимогами пункту 2.5 Порядку №1094 передбачено, що до заяви про присвоєння поштової адреси додаються такі документи: - завірена в установленому порядку копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (при необхідності); - для фізичної особи - копія паспорта;- для юридичної особи та фізичної особи - підприємця - копія виписки з Єдиного державного реєстру;- копія правовстановлюючого документа на об'єкт нерухомого майна або сертифікат відповідності (для новозбудованих об'єктів);- довідка Головного управління економіки та інвестицій про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (для новозбудованих об'єктів); - копія технічного паспорта об'єкта нерухомого майна, виготовленого БТІ.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечено відповідачем, ОСОБА_5 подано відповідачу разом із заявою про присвоєння поштової адреси: копію паспорта гр. Україна на ім'я ОСОБА_5; копію реєстраційного номеру облікової картки платника податків на ім'я ОСОБА_5; копію пенсійного посвідчення на ім'я ОСОБА_7; копію рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2015 року; копію ухвали Солом'янського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2015 року; копію свідоцтва про право на особисту власність і на володіння; копію технічного паспорту; копію державного акту на право приватної власності на землю, тобто всі необхідні передбачені чинним законодавством документи.

Так, рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2015 року в справі №760/18789/14-ц позовні вимоги ОСОБА_5 до ОСОБА_8 про зміну ідеальних часток та поділ домоволодіння в натурі задоволено частково; вирішено змінити ідеальні частки ОСОБА_5 до ОСОБА_8 у праві спільної часткової власності на домоволодіння АДРЕСА_1; визначити, що частка ОСОБА_5 в спільній часткові власності на домоволодіння АДРЕСА_1 складає 36/100 частин; визначити, що частка ОСОБА_8 в спільній часткові власності на домоволодіння АДРЕСА_1 складає 64/100 частин; виділити у власність ОСОБА_5 в натурі приміщення житлового будинку АДРЕСА_1 2-1 коридор площею 3,4 кв.м., 2-5 житлова кімната площею 10,4 кв.м., 2-3 кухня площею 9,5 кв.м., 2-4 ванна площею 3,4 кв.м., 2-5 житлова кімната площею 10,9 кв.м., 2-6 коридор площею 5,0 кв.м., 2-7 житлова кімната площею 28,6 кв.м., 2-8 коридор площею 3,0 кв.м., 2-9 коридор площею 1,2 кв.м., 2-10 вбиральня площею 0,9 кв.м., а також сарай під літ. «БІ» та гараж під літ. «БІІ», що разом складають 36/100 частин домоволодіння, згідно з висновком № 1-09/02 від 09.02. 2015 року судової будівельно-технічної експертизи за варіантом № 2; виділити у власність ОСОБА_8 в натурі приміщення житлового будинку АДРЕСА_1 1-1 тамбур площею 0,7 кв.м., 1-2 вбиральна площею 1.7. кв.м., 1-3 веранда площею 6,6 кв.м., 1-4 кухня площею 5,9 кв.м., 1-5 житлова кімната площею 22,5 кв.м., 1-6 коридор площею 2,9 кв.м., 2-11 житлова кімната площею 7,8 кв.м., І тамбур площею 4,4 кв.м., 3-1 коридор площею 3,8 кв.м., 3-2 кладова площею 2,8 кв.м., 3-3 житлова площею 15,5 кв.м., 3-4 кухня площею 9,5 кв.м., 3-5 кладова площею 1,7 кв.м., 3-6 с/вузол площею 3,4 кв.м., 3-7 сходова клітина площею 4,6 кв.м., 3-8 житлова кімната площею 22,5 кв.м., 3-9 житлова кімната площею 9,5 кв.м., погріб під літ. «а», гараж під літ. «Д», що разом складають 64/100 частин домоволодіння згідно з висновком № 1-09/02 від 09.02. 2015 року судової будівельно-технічної експертизи за варіантом № 2; стягнути з ОСОБА_5 на користь АДРЕСА_1 за відхилення від розміру ідеальної частки співвласників, яке становить 2/100 частин, 38 704 (тридцять вісім тисяч сімсот чотири) грн. 00 коп. грошової компенсації.

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2015 року в справі №760/18789/14-ц виправлено описку, допущену в рішенні Солом'янського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2015 року, а саме викладено п'ятий абзац резолютивної частини рішення у наступній редакції: «Виділити у власність ОСОБА_8 в натурі приміщення житлового будинку АДРЕСА_1: 2-1 коридор площею 5,2 кв.м., 2-5 житлова кімната площею 10,4 кв.м., 2-3 кухня площею 9,5 кв.м., 2-4 ванна площею 3,4 кв.м., 2-5 житлова кімната площею 10,9 кв.м., 2-6 коридор площею 5,0 кв.м., 2-7 житлова кімната площею 28,6 кв.м., 2-8 коридор площею 3,0 кв.м., 2-9 коридор площею 1,2 кв.м., 2-10 вбиральня площею 0,9 кв.м., а також сарай під літ. «БІ» та гараж під літ. «БІІ», що разом складають 36/100 частин домоволодіння, згідно з висновком № 1-09/02 від 09.02. 2015 року судової будівельно-технічної експертизи за варіантом № 2.».

З матеріалів справи вбачається, що позивачу листом від 01 грудня 2017 року №10737/0/06/27-17 відмовлено у присвоєнні об'єкту нерухомого майна поштової адреси з тих підстав, що у наданих документах відсутній договір поділу житлового будинку.

Разом з цим, як вірно зазначено судом першої інстанції, наведеними вище вимогами пунктів 2.7-2.8 Порядку №1098 не вимагається надання заявником такого договору.

В апеляційній скарзі апелянт вказує, що позивачу відмовлено з тих підстав, що, відповідно до Положення про реєстр адрес у м. Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 року № 337/9394, часткам об'єктів нерухомого майна де не припинено право спільної часткової власності поштова адреса не присвоюється.

Проте, у даній справі, таке твердженя апелянта є помилковим, з наступних підстав.

Так, відповідно до статті 364 Цивільного кодексу України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється.

В силу частини першої статті 367 Цивільного кодексу України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.

Згідно частини другої статті 367 Цивільного кодексу України, у разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

З наведенного слідує, що саме рішенням Солом'янського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2015 року виділено в натурі у власність ОСОБА_9 частини домоволодіння, що є підтвердженням припинення права спільної часткової власності у позивача.

З матеріалів справи вбачається, що вказане судове рішення набрало законної сили 27 жовтня 2015 року.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов'язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Згідно частини першої статті 370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов'язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Враховуючи вищевказане, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що за наявності рішення Солом'янського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2015 року, яке набрало законної сили та є обов'язковим до виконання, що є фактично заміною договору поділу житлового будинку, відмова Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у присвоєнні поштової адреси є безпідставною.

Щодо посилання апелянта на те, що зобов'язання судом першої інстанції присвоїти поштову адресу окремій частині житлового будинку позивача є прямим втрученням у дискриційні повноваження відповідача, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії.

Так, дискреційні повноваження - сукупність прав та обов'язків осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом.

Відповідно до правової позиції Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду, викладеної у рішенні від 22 грудня 2018 року у справі №804/1469/17: « На законодавчому рівні поняття "дискреційні повноваження" суб'єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб'єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов'язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов'язати до цього в судовому порядку.

Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким».

Так, відповідно до п. 2.9 Порядку присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомості у місті Києві, у разі надання неповного комплекту документів, зазначених у п. 25 цього Порядку, відсутності підстав та неможливості присвоєння об`єкту нерухомого майна поштової адреси заявнику протягом 10 робочих днів надається вмотивована відмова.

Отже, з наведеного слідує, що державний орган може відмовити у присвоєнні поштової адреси у разі надання неповного комплекту документів. Разом з цим, колегією суддів встановлено, що позивач під час звернення до відповідача із заявою про присвоєння поштової адреси надала всі документи визначені вищевказаним порядком, що відповідачем не спростовано належними доказами. А тому обов'язком відповідача у даному випадку є саме присвоєння поштової адреси окремій частині житлового будинку (домоволодіння) позивача.

За таких обставин, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що належним та ефективним способом захисту порушеного права позивача є зобов'язання Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) присвоїти поштову адресу окремій частині житлового будинку (домоволодіння) за АДРЕСА_1 виділеній у натурі за рішенням Солом'янського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2015 року в справі №760/18789/14-ц) за заявою ОСОБА_5 від 20 листопада 2017 року.

З огляду на вказане, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для часткового задоволення позовних вимог.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_5 та наявність правових підстав для їх часткового задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 287, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Судді Вівдиченко Т.Р. Костюк Л.О. Кузьменко В.В.

Повний текст постанови виготовлено 15.04.2019 р.