Справа № 520/8764/18
Суддя: Лях О.П.
Дата ухвалення: 2019-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2019 р.Справа № 520/8764/18

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Лях О.П.,

Суддів: Яковенка М.М. , Бегунца А.О. ,

при секретарі судового засідання Жданюк Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Будресурс" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.11.2018 (повний текст складено 10.12.2018, головуючий суддя І інстанції Чудних С.О., м.Харків) по справі № 520/8764/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Будресурс" до Головного управління ДФС у Харківській області про скасування податкового повідомлення рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Будресурс" (далі - ТОВ "Будівельна компанія Будресурс") звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Харківській області (далі ГУ ДФС у Харківській області), в якому просило суд скасувати податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1 від 27.08.2018.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 28.11.2018 залишено без задоволення адміністративний позов ТОВ "Будівельна компанія Будресурс".

Не погодившись із даним рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою задовольнити адміністративний позов.

Відповідач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому наголошено на законності та обгрунтованості рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч.4 ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши доповідь судді-доповідача стосовно обставин, необхідних для прийняття рішення судом апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи, перевіривши і обговоривши доводи апеляційної скарги, правильність правової оцінки обставин справи та застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів приходить до наступного.

Як свідчать матеріали справи, посадовими особами ГУ ДФС у Харківській області проведено камеральну перевірку ТОВ "Будівельна компанія Будресурс" з питань своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за період виписки: жовтень 2015 року, грудень 2015 року, червень 2017 року.

За результатами проведеної перевірки складено акт № 6171/20-40-12-13-19/38880202 від 25.04.2018, яким встановлено порушення позивачем п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, а саме: несвоєчасно зареєстровано накладні при виникненні податкових зобов'язань за жовтень 2015 року, грудень 2015 року, червень 2016 року на суму ПДВ 817152,09 грн.

На підставі висновків проведеної перевірки контролюючим органом винесено податкове повідомлення-рішення від 27.08.2018 № НОМЕР_1, яким позивачу нараховано штраф у розмірі 159308,44 грн.

Залишаючи без задоволення адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою. Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів блокувань реєстрації податкових накладних платників податків. Крім того, згідно даних архіву Електронної звітності - СЕА ПДВ/Реєстр операцій по рахунках ПДВ позивач мав можливість реєструвати податкові накладні в ЄРПН зважаючи на наявність реєстраційного ліміту.

Також суд першої інстанції відмітив, що складення та реєстрація розрахунку коригування до податкової накладної, визнаної платником податку як "помилково складена", не позбавляє платника податку обовязку реєстрації цієї податкової накладної в ЄРПН таким платником податку з дотриманням визначених Кодексом термінів реєстрації.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Матеріали справи свідчать, що податковим органом фактично позивачу нараховано штраф лише за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних за червень 2017 року.

Згідно із п.1.1 ст.1 Податкового кодексу України (далі ПКУ) Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до п.п.19-1.1.1 п.19-1.1 ст.19-1 ПКУ контролюючі органи виконують функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, в тому числі здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків.

Положеннями абз.1 п.201.1 ст.201 ПКУ (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно із п.201.7 ст.201 ПКУ (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

У разі якщо частка товарів/послуг, послуг не містить відокремленої вартості, перелік (номенклатура) частково поставлених товарів/послуг зазначається в додатку до податкової накладної у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, та враховується при визначенні загальних податкових зобов'язань.

Відповідно до п.201.10 ст.201 ПКУ (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Платник податку має право зареєструвати податкову накладну та/або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, в якій загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу протягом 365 календарних днів, що наступають за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі якщо реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена в порядку, визначеному в пункті 201.16 цієї статті, реєстрація таких податкових накладних / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у підпункті 201.16.4 пункту 201.16 цієї статті. У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 цієї статті перебіг зазначеного строку переривається на період зупинення їх реєстрації та відновлюється з дня припинення процедури зупинення їх реєстрації згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 цієї статті.

Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов'язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

Колегія суддів звертає увагу, що згідно із п. 20.1.19 ст.20.1 ПКУ контролюючі органи мають право, в тому числі, застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобовязань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до п.120-1.1 ст.120-1 ПКУ (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Таким чином, порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

При цьому для звільнення від відповідальності, передбаченої п.120-1.1 ст.120-1 ПКУ необхідною є наявність двох обов'язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 04.09.2018 по справі №816/1488/17.

Матеріали справи свідчать, що податковим органом фактично позивачу нараховано штраф лише за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних за червень 2017 року.

Так, податковим органом під час перевірки встановлено, що ТОВ "Будівельна компанія Будресурс" несвоєчасно зареєстровано податкові накладні, а саме: податкову накладну № 11 від 29.06.2017 зареєстровано 15.11.2017, податкову накладну № 12 від 30.06.2016 зареєстровано 15.11.2017, податкову накладну № 16 від 30.06.2016 зареєстровано 15.11.2017, податкову накладну № 14 від 30.06.2016 зареєстровано 15.11.2017.

Доказів про звільнення платника податків від відповідальності в даному випадку позивачем не надано.

Щодо інших доводів позивача, в тому числі про блокування реєстрації податкових накладних, колегія суддів звертає увагу, що позивачем не надано до матеріалів справи будь-яких належних, допустимих, достатніх та беззаперечних доказів на підтвердження даних доводів.

Крім того, згідно даних архіву Електронної звітності - СЕА ПДВ/Реєстр операцій по рахунках ПДВ позивач мав можливість реєструвати податкові накладні в ЄРПН, оскільки станом на 07.07.2017 у останнього був наявний реєстраційний ліміт в розмірі 245293,89 грн.

Щодо податкової накладної № 14 від 30.06.2017, яка була виписана помилково, колегія суддів зазначає наступне.

30 червня 2017 року позивачем складено податкову накладну №14 на обсяг постачання 415800,00 грн та 117600,00 грн.

14 листопада 2017 року ТОВ "Будівельна компанія "Будресурс" складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №1 до податкової накладної №14 від 30.06.2017 із зазначенням причини коригування: "помилково виписана", обсяг постачання (база оподаткування) без урахування податку на додану вартість "-415800,00 грн та -117600,00 грн).

Згідно квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних вказана накладна доставлена до центрального рівня Державної податкової служби України та 15.11.2017 до Єдиного реєстру внесені відомості про реєстрацію вищевказаного розрахунку коригування.

Колегія суддів відмічає, що чинним податковим законодавством передбачено право платника податків скласти розрахунок коригування до податкової накладної, яка визначена ним як зайво складена, із зазначенням у ньому усіх числових показників зі знаком "-". Такий розрахунок коригування складається на дату виявлення факту помилковості складення податкової накладної та може бути складений тільки до зареєстрованої в ЄРПН податкової накладної.

Однак, складення та реєстрація розрахунку коригування до податкової накладної, визнаної платником податку як "помилково складена", не позбавляє платника податку обовязку реєстрації цієї податкової накладної в ЄРПН таким платником податку з дотриманням визначених Кодексом термінів реєстрації.

Так само, чинним податковим законодавством не передбачено в такому випадку звільнення платника податків від відповідальності, передбаченої приписами ст.120-1 ПКУ.

Беручи до уваги вищевказане, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову позивача, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

За змістом п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов'язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів дійшла висновку про те, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, що є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Враховуючи вищевказане та керуючись ст.ст.2, 229, 241, 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Будресурс" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.11.2018 по справі № 520/8764/18 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.11.2018 по справі № 520/8764/18 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 18 квітня 2019 року.

.

Головуючий суддя (підпис)ОСОБА_1
Судді(підпис) (підпис) ОСОБА_2 ОСОБА_3