Справа № 1940/1891/18
Суддя: Шинкар Тетяна Ігорівна
Дата ухвалення: 2019-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2019 рокуЛьвів№ 857/906/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача Шинкар Т.І.,

суддів Пліша М.А.,

Судової-Хомюк Н.М.,

секретаря судового засідання Цар М.М.,

розглянувши у судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Баранюк А.З.), ухвалене у відкритому судовому засіданні в м.Тернополі о 16 год. 13 хв. 06 грудня 2018 року, повне судове рішення складено 10 грудня 2018 року, у справі № 1940/1891/18 за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради, Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів ОСОБА_4 про скасування будівельного паспорту та реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт,

В С Т А Н О В И В:

26.09.2018 ОСОБА_3 звернувся в суд з позовом до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради, Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів ОСОБА_4, просив скасувати будівельний паспорт НОМЕР_1 від 02.07.2018, виданий ОСОБА_4 на реконструкцію індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_1, скасувати реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт за №ТП 096.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2018 року позов задоволено.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що у тому випадку, коли житловий будинок та земельна ділянка перебувають у спільній власності декілька осіб, обов'язковою умовою для видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки є подання засвідченої в установленому порядку згоди співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову. У даному випадку, судом першої інстанції встановлено, що Управлінням містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради 02 липня 2018 року ОСОБА_4 видано будівельний паспорт НОМЕР_1 на реконструкцію індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 без подання засвідченої в установленому порядку згоди співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову, зокрема без згоди позивача.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради подало апеляційну скаргу, просить скасувати рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2018 року та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що ОСОБА_4 відповідно до договору дарування оформив право власності на 29/100 частин житлового будинку за адресою АДРЕСА_1, із визначеними чітко приміщеннями, тому в ескізних намірах та будівельному паспорті відображено, що реконструкція здійснюється виключно до приміщень ОСОБА_4 Скаржник вказує, що реконструкція житлового будинку не порушує права інших співвласників, не перешкоджає спільному проходу, котрий визначений поділом земельної ділянки. Крім того, звертає увагу, що Порядком №446 визначено виключний перелік підстав для скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Вважає, що суд першої інстанції не з'ясував в повному обсязі в чому саме полягало порушення прав та інтересів позивача при видачі будівельного паспорта та реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

В судовому засіданні представники Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради, Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради та третя особа ОСОБА_4 апеляційну скаргу підтримали, представник позивача щодо апеляційної скарги заперечив, просив залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що оскаржуване рішення суду першої інстанції вимогам ст.242 КАС України відповідає.

Як встановлено судом першої інстанції з матеріалів справи, відповідно до державного акта на право власності на земельну ділянку НОМЕР_2 від 02.06.2010 та списку співвласників, який є додатком до такого, земельна ділянка кадастровий номер якої НОМЕР_3, перебуває у спільній власності ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_4

Згідно з Реєстраційним посвідченням, виданим Тернопільським міським бюро технічної інвентаризації, 9/100 частин будинковолодіння АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_3 на праві приватної власності на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Тернопільського міського нотаріального округу 30.12.1999 за № 6032.

Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 11.08.2017 ОСОБА_3 є спадкоємцем майна ОСОБА_6, спадщина складається з 21/50 частки житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами НОМЕР_4, що знаходиться по АДРЕСА_1.

Згідно з Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за ОСОБА_3 11.08.2017 зареєстровано право власності на 21/50 частки житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами НОМЕР_4, що знаходиться по АДРЕСА_1.

19.06.2018 ОСОБА_4 звернувся в Центр надання адміністративних послуг із заявою на ім'я начальника Управління містобудування, архітектури та кадастру щодо видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки загальною площею 0,272 га. за адресою АДРЕСА_1, з відповідним пакетом документів, а саме: ескізні наміри забудови (а.с.36-42), документи на земельну ділянку: копія державного акта на право власності на земельну ділянку НОМЕР_2 з додатком (а.с.43-44), відомості про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.45), копія договору дарування (а.с.46), копія ухвали апеляційного суду Тернопільської області від 07.03.2012 (а.с.47-49), копія технічного паспорта на садибний (індивідуальний) будинок станом на 01 березня 2007 року (а.с.50-53), копія висновку будівельно-технічної експертизи №970 (а.с.54-57).

02.07.2018 Управлінням містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради видано будівельний паспорт НОМЕР_1 на реконструкцію індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 (а.с.33).

Згідно з даних офіційного сайту ДАБІ України у липні 2018 року зареєстровано повідомлення про початок будівельних робіт, об'єкт «Реконструкція індивідуального житлового будинку, АДРЕСА_1» категорія СС1.

Вважаючи, що вказаний будівельний паспорт видано з порушенням норм чинного законодавства, з порушенням прав та інтересів співвласників, та відповідно незаконно проведено реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт, ОСОБА_3 звернувся із позовом до суду.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 3038-VI) статтею 27 якого встановлено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - Порядок № 103).

Відповідно до пункту 2.1 Порядку № 103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

проект будівництва (за наявності);

засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Таким чином, у випадку, коли наміри забудови мають не всі співвласники земельної ділянки або домоволодіння, обов'язковою умовою отримання будівельного паспорта є надання заявником згоди співвласників земельної ділянки.

Відповідно до частини 1 статті 358 Цивільного кодексу України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Статтею 364 Цивільного кодексу України встановлено, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 24 січня 2012 року у справі №2-427/11, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Тернопільської області від 07 березня 2012 року, задоволено позовні вимоги ОСОБА_4 та проведено поділ земельної ділянки по АДРЕСА_1, згідно з висновком земельно-технічної експертизи № 970 від 01 грудня 2011 року.

Разом з тим, як це вірно встановив суд першої інстанції, докази на підтвердження виділу в натурі частки житлового будинку та земельної ділянки по АДРЕСА_1 та належної реєстрації таких у матеріалах справи відсутні, учасниками справи суду апеляційної інстанції не надано.

Водночас, рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 26.12.2017 у справі № 607/13426/17, яке набрало законної сили 09.02.2018, визнано за ОСОБА_3 право власності на земельну ділянку площею 394,8 кв.м., яка знаходиться по АДРЕСА_1, що примикає до житлового будинку з безпосереднім виходом на неї в порядку спадкування за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6

В свою чергу, за ОСОБА_4 на підставі Договору дарування від 12.08.2006 зареєстровано право приватної спільної часткової власності на 29/100 частку домоволодіння, житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами по АДРЕСА_1.

У Технічному паспорті на садибний (індивідуальний) житловий будинок НОМЕР_4 по АДРЕСА_1, станом на 12.11.2008 власниками зазначені: ОСОБА_3 (9/100), ОСОБА_5 (20/100), ОСОБА_6 (21/50), ОСОБА_4 (29/100).

Аналогічні відомості зазначені у Технічному паспорті на садибний (індивідуальний) житловий будинок НОМЕР_4 по АДРЕСА_1, станом на 01.03.2007.

Згідно з Витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 12.03.2018, наданого на заяву (запит) ОСОБА_3, земельна ділянка кадастровий номер НОМЕР_3, цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), перебуває у спільній приватній власності ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_4

Отже, на час звернення із заявою про видачу будівельного паспорта право спільної часткової власності на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_3 та житловий будинок НОМЕР_4 по АДРЕСА_1 не припинилось, виділ у натурі частки із майна не відбувся, державна реєстрації прав на виділене майно не проведена.

Вказане не спростовано і додатково поданими скаржником копіями акта про визначення ідеальних часток в домоволодінні за співвласниками відповідно до фактичного (реального) користування будинком від 28.06.1983, договору про порядок користування жилим будинком між учасниками спільної дольової власності від 24.02.1996.

Таким чином, всупереч вимогам пункту 2.1 Порядку № 103 третьою особою ОСОБА_4 разом із пакетом документів, поданих для отримання будівельного паспорта, не було надано засвідчену у встановленому порядку згоду співвласників земельної ділянки (житлового будинку), а тому будівельний паспорт НОМЕР_1 від 02.07.2018 видано з порушенням встановленого законодавством України порядку видачі і такий підлягає скасуванню.

Щодо аргументів скаржника, що відповідно до статті 357 ЦК України співвласник житлового будинку, іншої будівлі, споруди може зробити у встановленому законом порядку за свій рахунок добудову (прибудову) без згоди інших співвласників, то суд апеляційної інстанції вважає такі є безпідставними оскільки належними та допустимими доказами не підтверджено, що запланована третьою особою реконструкція частини житлового будинку, не порушує прав інших співвласників. При цьому, суд апеляційної інстанції зауважує, що як вбачається з ескізними намірами забудови, реконструкція частини житлового будинку передбачає як прибудову приміщень, так і перебудову даху.

Згідно з пунктом 2.3 Порядку № 103 уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Відповідно до пункту 2.4 Порядку № 103 пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав:

неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу;

невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно з пунктом 2.16 Порядку № 103 після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції України будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з положеннями статті 36 Закону № 3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.

Частиною 7 вказаної статті встановлено, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення (частина 8 статті 36 Закону № 3038-VI).

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок № 406), пунктом 5 якого встановлено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) та об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Відповідно до пункту 15 Порядку № 406 орган державного архітектурно-будівельного контролю також скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, за рішенням суду, що набрало законної сили.

Оскільки реконструкцію частини житлового будинку з прибудовою приміщень та перебудовою даху не погоджено з співвласником житлового будинку, чим наведено недостовірні дані в повідомленні про початок виконання будівельних, суд апеляційної інстанції вважає вірним висновок суду першої інстанції щодо наявності підстав для скасуванням реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт, що здійснюється на підставі такого будівельного паспорта.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частиною 3 статті 90 КАС України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 6 КАС України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Так, у п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

З огляду на викладене, враховуючи положення статті 316 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить переконання, що судом першої інстанції у рішенні викладено мотиви протиправності видачі будівельного паспорта НОМЕР_1 від 02.07.2018 та реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт, та на основі об'єктивної оцінки наданих сторонами доказів повно встановлено фактичні обставини справи, правильно застосовано норми матеріального права. Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають.

Керуючись статтями 229, 241, 243, 308, 310, 316, 321, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2018 року у справі № 1940/1891/18 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач Т. І. Шинкар
судді М. А. Пліш
Н. М. Судова-Хомюк
Повне судове рішення складено 17.04.2019