Справа № 820/4674/18
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2019-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

"16" квітня 2019 р. № 820/4674/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Єгупенка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Харкові заяву Головного управління ДФС у Харківській області про роз'яснення рішення у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" (м. Харків, пр. Московський, 275) до Східної об'єднаної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області (м. Харків, вул. Бекетова, 1), Головного управління ДФС у Харківській області (м. Харків, вул. Пушкінська 46) про зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Харківського окружного адміністративного позову від 19.09.2018 вищевказаний адміністративний позов задоволено частково.

Зобов'язано Східну об'єднану державну податкову інспекцію м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області та Головне управління ДФС у Харківській області провести станом на 14.07.2016 коригування в інтегрованій картці платника податків Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод", шляхом внесення даних про відстрочення оплати нарахованих станом на 14.07.2016 сум штрафу та пені за несвоєчасну оплату єдиного внеску до 13.07.2017.

В іншій частині позову - відмовлено.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 26.03.2019 рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.09.2018 по справі № 820/4674/18 залишено без змін.

15.04.2019 до канцелярії суду надійшла заява Головного управління ДФС у Харківській області про роз'яснення вказаного судового рішення.

В обґрунтування заяви відповідачем зазначено, що залишається незрозумілим, яким чином контролюючому органу проводити зміни в інтегрованій картці, адже графіків погашення розстрочених (відстрочених) cyм заборгованості (недоїмки) зі сплати єдиного внеску складено не було, де було б вказано, на які самі періоди та на які суми розстрочено (відстрочено) сплату заборгованості. Єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування не належить до податкової системи України, а спеціальним законодавством в частині регулювання єдиного внеску не встановлено права платників на відстрочення чи розстрочення суми заборгованості з єдиного внеску. Таким чином, здійснення такої облікової операції в інтегрованій картці платника як внесення даних про відстрочення оплати сум штрафу та пені до відповідної дати і взагалі можливості такого внесення з огляду на безпідставність такої операції відповідно де законодавства не існує.

Відповідно до ч.1 ст.254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз'яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви (ч.3 ст.254 КАС України).

Розглянувши заяву відповідача про роз'яснення судового рішення, дослідивши доводи заяви, суд дійшов наступного.

Роз'яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. Тобто, в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

Отже, роз'яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв'язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення суду має відповідати його резолютивній частині.

Також роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання, тобто таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його нерозуміння під час виконання або незрозумілою є саме резолютивна частина рішення суду.

В заяві про роз'яснення рішення суду відповідач вказує на незрозумілість цього рішення в частині, що стосується проведення станом на 14.07.2016 коригування в інтегрованій картці платника податків Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод", шляхом внесення даних про відстрочення оплати нарахованих станом на 14.07.2016 сум штрафу та пені за несвоєчасну оплату єдиного внеску до 13.07.2017.

Зі змісту мотивувальної та резолютивної частини рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.09.2018 у справі №820/4674/18 встановлено, що суть тексту судового рішення ясна та не двозначна, труднощів в розумінні не викликає, тому розширеного тлумачення шляхом його роз'яснення та винесення процесуального документу з цього приводу не потребує.

Згідно із ст. 124 Конституції України, судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов'язковими до виконання на всій території України.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 КАС України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов'язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об'єднаннями на всій території України.

Положеннями ст. 370 КАС України встановлено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов'язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Так, відповідно до частин першої та другої статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

У пункті 19 постанови "Про судове рішення в адміністративній справі" від 20.05.2013 року № 7 Пленум Верховного Суду України зазначає, що роз'яснення судового рішення можливо тоді, коли воно є незрозумілим. Поставлені у заяві питання розглядаються тільки судом, який ухвалив судове рішення. За правовою природою роз'яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз'яснення є його складовою, тому заява про роз'яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз'яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і ухвалення додаткового рішення цим же судом.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення.

Таким чином, процесуальна процедура роз'яснення судового акту виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону виходить, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Виходячи з викладеного, роз'яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі, роз'яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Аналогічний висновок міститься в ухвалі Верховного Суду від 31.07.2018 року по справі 823/361/18.

Дослідивши зміст мотивувальної та резолютивної частини рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.09.2018 встановлено, що вказане рішення є зрозумілим, труднощів в розумінні не викликає, тому розширеного тлумачення шляхом його роз'яснення не потребує, а резолютивна частина судового рішення повністю узгоджується з вимогами статті 246 КАС України "Зміст рішення" та містить усі необхідні складові та реквізити.

Із змісту заяви про роз'яснення судового рішення вбачається, що фактично підставою для звернення із заявою слугувало не зрозумілість, яким чином та якою нормою при виконанні рішення має керуватися контролюючий орган.

Проте, мотивувальна частина зазначеного рішення суду відповідно до положень ч.4 ст.246 КАС України містить норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Крім того, суд зазначає, що мотиви для роз'яснення судового рішення від 19.09.2018, наведені заявником, є фактично вимогою про роз'яснення порядку його виконання, що суперечить нормам статті 254 КАС України.

Суд вказує, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.09.2018 року по справі №820/4674/18 прийняте у межах заявлених позовних вимог, та з мотивувальної та резолютивної частини рішення вбачається, що його текст труднощів для розуміння не викликає, суть його ясна та не двозначна, тому розширеного тлумачення шляхом його роз'яснення не потребує.

З урахуванням вищевикладеного, заява ГУ ДФС у Харківській області про роз'яснення судового рішення від 19.09.2018 по адміністративній справі № 820/4674/18 є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, оскільки судове рішення в частині, яку просить роз'яснити відповідач, є зрозумілим, а також враховуючи, що заявник звернувся до суду із заявою про роз'яснення саме через незгоду із характером його виконання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для роз'яснення судового рішення та задоволення заяви.

Керуючись ст. ст. 243, 244, 246, 248, 254, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяві Головного управління ДФС у Харківській області про роз'яснення рішення у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" (м. Харків, пр. Московський, 275) до Східної об'єднаної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області (м. Харків, вул. Бекетова, 1), Головного управління ДФС у Харківській області (м. Харків, вул. Пушкінська 46) про зобов'язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.В. Єгупенко