Справа № 240/4817/18
Суддя: Гонтарук В. М.
Дата ухвалення: 2019-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 240/4817/18
У Х В А Л А

16 квітня 2019 року м. Вінниця

Суддя-доповідач Сьомого апеляційного адміністративного суду Гонтарук В. М., розглянувши клопотання Міністерства юстиції України у справі за адміністративним позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "СІГНЕТ-ЦЕНТР" до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 22 січня 2019 року позов задоволено.

Не погодившись із судовим рішенням, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2019 року апеляційну скаргу було залишено без руху та запропонувала скаржнику у п'ятиденний строк з дня вручення ухвали усунути виявлені недоліки апеляційної скарги, а саме надати докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

11 квітня 2019 року до суду надійшло клопотання від Міністерства юстиції України, у якому останній просить долучити до матеріалів справи платіжне доручення №475 від 05.04.2019 про сплату судового збору в сумі 2643,00 грн.

Згідно з приписами частин 1, 2 статті 9 Закону "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу (відповідно до частини 1 статті 6 Закону "Про судовий збір").

Постановою Правління Національного банку України № 22 від 21.01.2004 затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Нормами Інструкції встановлені вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до пункту 3.1. Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 7 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

З додатку 2 до Інструкції вбачається, що одним із реквізитів платіжного доручення є "Призначення платежу", який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Пунктом 3.8. Інструкції визначено, що реквізит "Призначення платежу" платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення "Призначення платежу".

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Необхідними реквізитами ідентифікації позовної заяви (заяви, скарги), а у даному випадку апеляційної скарги є, зокрема, дата судового рішення, яке оскаржується.

Аналогічну правову думку висловив Верховний Суд у своїй постанові по справі № 905/1057/18 від 16 січня 2019 року.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що у платіжному дорученні №475 від 05.04.2019 безпосередньо в розділі "Призначення платежу" зазначено сплату мита на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 25.03.2019 року, тоді як апеляційна скарга подана на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 22 січня 2019 року. При цьому, вказане платіжне доручення не завірене належним чином.

З огляду на викладене, платіжне доручення №475 від 05.04.2019 року не може вважатися належним доказом сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі по вказаній справі.

За таких обставин, вважаю, що апелянтом не усунуті недоліки апеляційної скарги, зазначені в ухвалі від 25 березня 2019 року.

Зазначені недоліки можуть бути усунуті апелянтом, зокрема, шляхом надання оригіналу документу про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі, визначеному ст. 4 Закону України "Про судовий збір" з підтвердженням зарахування його до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч.2 ст.121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З огляду на вказані обставини вважаю за необхідне продовжити скаржнику строк усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст.121, 298 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Продовжити Міністерства юстиції України термін для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 22 січня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "СІГНЕТ-ЦЕНТР" до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу.

Запропонувати апелянту до 01.05.2019 року усунути виявлені недоліки апеляційної скарги та надати належні докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі неусунення недоліків, зазначених в даній ухвалі, апеляційна скарга буде повернута особі, яка подала апеляційну скаргу.

Копію цієї ухвали надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу, рекомендованим листом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Гонтарук В. М.