Справа № 826/14140/18
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2019-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

15 квітня 2019 року № 826/14140/18

Окружний адміністративний суд м.Києва у складі судді Смолія І.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Парк Пушкіна»

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання протиправними та скасування наказів,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Парк Пушкіна» (надалі також - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)(надалі -відповідач) про визнання протиправними та скасування наказів, а саме:

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №59 від 13.03.2018 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.10.2016 № KB49, декларації про готовність до експлуатації об'єкту, який належить до І-ІІІ категорії складності від 01.11.2016 №KB94 (по об'єкту «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по проспекту Перемоги, 40 в Шевченківському районі м. Києва»;

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №61 від 14.03.2018 про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по проспекту Перемоги, 40 в Шевченківському районі м. Києва» від 26.12.2017№KB750.

Позовні вимоги мотивовані тим, щовідповідачем протиправно проведено перевірку за результатами якої складено та винесено оскаржувані накази.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити в повному обсязі. В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначив, що позивачем не порушено норм чинного законодавства в сфері містобудівної діяльності, а тому винесені відповідачем накази є протиправними.

Представник відповідача зазначив, що позивачем було порушено норми законодавства в сфері містобудівної діяльності, а тому позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

В судовому засіданні, що відбулось 04.12.2018, у відповідності до ч.3 ст.194 Кодексу адміністративного судочинства України,учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, встановив.

ТОВ «Парк Пушкіна» є власником нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) загальною площею 614,20 кв.м., яка розташована за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 40, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта (а.с.14-16).

Як зазначає позивач, зазначена будівля розташована на земельній ділянці, яка передана в оренду строком до 01.10.2026 згідно договору оренди земельної ділянки від 07.09.2007 № 531.

Право власності на будівлю, яка розташована на вказаній земельній ділянці у ТОВ «Парк Пушкіна» виникло на підставі рішення Господарського суду м. Києва від 27.06.2008 та зареєстроване 18.07.2008 КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» за № 9120-П.

05.10.2016 Департаментом ДАБІ у м. Києві зареєстровано Декларацію ТОВ «Парк Пушкіна» про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по проспекту Перемоги, 40 в Шевченківському районі м. Києва» за № КВ49.

На підставі декларації позивачем розпочато реконструкцію вищезазначеної будівлі.

01.11.2016 відповідачем зареєстровано Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по проспекту Перемоги, 40 в Шевченківському районі м. Києва; 1230.4, III категорія» за № KB94.

Позивачем в судовому засіданні зазначено, що в серпні 2017 року в будівлі по просп.Перемоги, 40, виникла пожежа, внаслідок якої відбулося пошкодження будівлі та виникла необхідність у проведенні робіт по її реконструкції.

ТОВ «Парк Пушкіна» звернулось до відповідача з Повідомленням про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), щодо реконструкції приміщень нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по проспекту Перемоги, 40 в Шевченківському районі міста Києва (далі - Повідомлення).

26.12.2017 повідомленням №КВ50 надано право позивачу на початок виконання будівельних робіт.

Відповідачем зазначено, що на підставі звернення ГО «Народне правосуддя» №321 від 01.03.2018 та наказу Департаменту від 01.03.2018 №56 Департаментом проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб'єктом містобудування: ТОВ «Парк Пушкіна», ФОП ОСОБА_2 та ТОВ «Атлас Груп» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва: «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі літ. «А», «Б» (заклад громадського харчування) по просп. Перемоги, 40 в Шевченківському районі міста Києва.

Під час проведення перевірки відповідачем надано службове посвідчення та копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 02.03.2018 № б/н отримано суб'єктами містобудування, що підтверджується підписами останніх.

У ході проведення перевірки відповідач встановлено наступне.

11.10.2016 головою Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Київським міським головою затверджено Акт приймання-передавання документів № 38, відповідно до якого Департаменту передано документацію, пов'язану з наданням права на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, декларацій про готовність до експлуатації об'єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності), зареєстрованих не раніше ніж за три місяці до дати утворення спільної комісії, що передбачено пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю».

Актом від 11.10.2016 № 38 до Департаменту передана зареєстрована Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві декларація про початок виконання будівельних робіт із реконструкції нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по проспекту Перемоги, 40 в Шевченківському районі міста Києва від 05.10.2016 № KB49. Замовнику будівництва - ТОВ «Парк Пушкіна».

Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (далі по тексту - Порядок № 466) та Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 (далі по тексту - Порядок № 461) (в редакціях, що діяли до 10.06.2017), запроваджено декларативний принцип оформлення замовником документів, які надають право виконувати будівельні роботи на об'єктах будівництва І - III категорії складності та підтверджують готовність таких об'єктів до експлуатації. Вказаний принцип полягав в тому, що відповідальність за достовірність даних, зазначених замовником у декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації, покладалась на замовника, а функції органу держаного архітектурно-будівельного контролю на етапі подання таких документів було зведено до перевірки повноти даних, вказаних замовником будівництва у відповідному документі декларативного характеру.

Тобто, для реєстрації декларацій за декларативним принципом подання замовником будівництва інших документів, окрім двох примірників заповненої декларації відповідної форми законодавством не передбачалось.

Відповідно до вимог Порядку №461, відповідачем зареєстровано подану ТОВ «Парк Пушкіна» декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІИ категорії складності із реконструкції нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по просп. Перемоги, 40 в Шевченківському районі міста Києва від 01.11.2016 №KB94.

В подальшому, як зазначає відповідач, зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) із реконструкції приміщень нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по просп. Перемоги, 40 в Шевченківському районі міста Києва від 26.12.2017 №KB50.

За інформацією зазначеною ТОВ «Парк Пушкіна» у декларації про початок виконання будівельних робіт № KB49 від 05.10.2016, Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу КМР (КМДА) видав містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки № 644/16/12/009-16 від 28.07.2016. Разом з цим замовником будівництва - ТОВ «Парк Пушкіна» у декларації про початок виконання будівельних робіт № KB49 від 05.10.2016 зазначено, що проектна документація розроблена ФОП ОСОБА_2, під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_3 (кваліфікаційний сертифікат НОМЕР_1) та головного інженера проекту - ОСОБА_2 (кваліфікаційний сертифікат НОМЕР_2), яка у подальшому затверджена директором ТОВ «Парк Пушкіна» ОСОБА_4, наказ № 4/07 від 01.08.2016. Крім того, замовником будівництва ТОВ «Парк Пушкіна» у декларації про початок виконання будівельних робіт № KB49 від 05.10.2016, зазначено, що загальна площа нежитлових приміщень об'єкта будівництва - 361,0 кв. м., загальна площа будівлі відповідно до проектної документації - 618,0 кв. м.

Представником відповідача зазначено, що у відповідності до п.7 ч. 3 ст. 41 Закону та п.11 Порядку № 553, Департамент листом від 02.03.2018 № 073-1924 звернувся до комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» з проханням надати до Департаменту усі наявні креслення (поверхові плани) разом із експлікацією площ приміщень нежитлової будівлі літ. «А», літ. «Б» (заклад громадського харчування) по просп. Перемоги, 40 в Шевченківському районі міста Києва станом до 09.12.2010.

КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» надано відповідь від 05.03.2018 № 062/14-2677 з додатками та зазначено, що відповідно до поверхового плану на будівлю літ, «А», «Б» по просп. Перемоги, 40 та журнал підрахунку площі житлового будинку з нежитловими (вбудованими) приміщеннями на № 40, літ. «А», «Б» по просп. Перемоги, які надійшли додатку до листа КП КМР Київського міського бюро технічної інвентаризації від 05.03.2018 № 062/14-2677 (И-2018) встановлено, що дозвіл на добудови в БТІ не поданий.

Отже, об'єкт будівництва, розташований на просп. Перемоги, 40 літ. «А», «Б» у Шевченківському районі м. Києва з загальною площею 361,0 кв. м. в експлуатацію не приймався.

Відповідно до пункту 3.21 ДБН А. 2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому законодавством порядку об'єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Відповідач листом від 02.01.2018 №073-86 звернувся до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві щодо надання інформації з копіями підтверджуючих документів щодо виданих/зареєстрованих документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів до 12.10.2016 стосовно об'єкту будівництва: «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по просп. Перемоги, 40 в Шевченківському районі міста Києва».

Також, в ході проведення перевірки відповідач звернувся до Міністерства культури України з листом від 02.03.2018 № 073-1944 щодо надання інформації погодження історико-містобудівного обґрунтування та проектної документації замовнику будівництва ТОВ «Парк Пушкіна» на об'єкт будівництва: «Реконструкція нежитлової будівлі літера «А» заклад громадського харчування по просп. Перемоги, 40 у Шевченківському районі міста Києва та надання інформації щодо видачі дозволу на виконання робіт за вказаною вище адресою.

Відповідно до листа Міністерства культури України від 08.05.2018 № 1204/10/14-18, зазначено, що за результатами перевірки електронної бази даних документообігу Міністерства культури України станом на момент надання відповіді, погоджень історико-містобудівних обґрунтувань, проектів будівництва, реконструкцій, дозволів на проведення будь-яких робіт по просп. Перемоги, 40 (літ. «А», «Б») не надавалось.

Отже, як вважає відповідач, об'єкт будівництва, розташований на просп. Перемоги, 40 літ «А», «Б» у Шевченківському районі м.Києва з загальною площею 361,00кв.м. в експлуатацію не приймався.

На підставі зазначеного, відповідачем видано накази від 13.03.2018 № 59 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності» та від 14.03.2018 №61 «Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення»

Позивач вважає винесення даних наказів, протиправними, в зв'язку з чим звернувся до суду.

Згідно зі статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі по тексту - Закон) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі по тексту - Порядок № 553).

Порядок № 553 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з пунктом 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно- будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Як вбачається з матеріалі справи, перевірка проведена за відсутності на місці відповідальної особи суб'єкта містобудування.

Відповідачем даного не спростовано, також не надано суду доказів направлення письмових запитів про надання пояснень/документів, позивачу під час здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до абзацу 2 пункту 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Представником позивача також зазначено, що перевірка на підставі наказу Відповідача №870 від 26.12.2017 фактично не проводилась, відповідачем даного не спростовано, що підтверджується наступним.

Згідно з пунктом 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктом 17 вище зазначеного Порядку встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

В пункті 18 Порядку визначено, що здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 зазначається, що керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно- будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

У пункті 19 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, вказується, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до пункту 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Разом з тим, акт перевірки та/або припис за результатами перевірки, яка за твердженням відповідача, призначена на підставі наказу відповідача № 870 від 26.12.2017.

Відповідач не надано суду копій акту та/або припису, складених за результатами перевірки від 26.12.2017.

Лист Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві від 12.01.2018 № 10/26-8/1201/07, наданий у відповідь на звернення відповідача від 02.01.2018 №073-86 щодо надання інформації та копій документів стосовно об'єкта будівництва «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по просп. Перемоги, 40 в Шевченківському районі м. Києва», на який як на одну з підстав для прийняття оспорюваних наказів посилається відповідач, суд не може вважати належним доказом.

Відповідно до пп.8 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема,одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Тобто, звернення відповідача від 02.01.2018 №073-86 щодо надання інформації та копій документів стосовно об'єкта будівництва «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по просп. Перемоги, 40 в Шевченківському районі м. Києва», було здійснено ним не у спосіб, встановлений законом, а отже, відповідь, отримана на це звернення, взагалі не могла бути використана при винесенні відповідачем оспорюваних наказів.

Як вбачається, з наказу від 13.03.2018 №59 останній виданий відповідно до ч. 2 ст. 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підпункту 5 пункту З Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 № 1817-VII Iта на підставі листа КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 05.03.2018 №062/14-2677 (И-2018) та листа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 12.01.2018 №10/26-8/1201/07.

Відповідно до частини першої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до І-ІІІ категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Згідно з частиною першою статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до І-ІІІ категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Частина 2 статті 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Отже, реєстрація декларації може бути скасована у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом міністрів України.

Абз. 7 та 8 пункту 22 Порядку визначено, що виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок № 466), у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно- будівельного контролю.

Суд зазначає, що виключною підставою для скасування декларації про початок будівництва с встановлений факт здійснення самочинного будівництва, зокрема, якщо: будівництво здійснюється на земельній ділянці, що не відведена для цієї мети; будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи; будівництво здійснюється за відсутності затвердженого проекту або будівельного паспорту; скасовано містобудівні умови та обмеження.

Разом з тим, порушення, як розроблення та затвердження проектної документації на об'єкті будівництва з порушенням вимог містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, відповідно за таке порушення не можуть застосовуватися наслідки, визначені частиною 2 ст.391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Вказана правова позиція закріплена в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 №826/20445/16.

Суд також звертає увагу на наступне. Відповідачем наголошено, що відповідно до поверхового плану на будівлю літ. «А», «Б» по просп. Перемоги, 40 та журналу підрахунку площі житлового будинку з нежитловими (вбудованими) приміщеннями на № 40, літ. «А», «Б» по просп. Перемоги, які надійшли в додатку до листа Комунального підприємства Київської міської ради Київського міського бюро технічної інвентаризації від 03.05.2018 №062/14-2677 (И-2018) встановлено, що дозвіл на добудови не поданий. А тому об'єкт будівництва, розташований по просп. Перемоги, 40 літ. «А», «Б» у Шевченківському районі м. Києва з загальною площею 361,0 кв.м. в експлуатацію не приймався.

Однак, відповідно до декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.10.2016 № КВ49 та декларації про готовність об'єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності, від 01.11.2016 №KB94, об'єкт будівництва «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по проспекту Перемоги, 40 в Шевченківському районі м. Києва; 1230.4, III категорія».

Судом встановлено, що не заперечувалось відповідачем, в зазначених деклараціях не зазначено інформації про будівлю по проспекту Перемоги, 40 в Шевченківському районі м. Києва під літ. «Б».

В технічному паспорті, виданого 09.12.2010 Київським міським бюро технічної інвентаризації щодо приміщення будівлі під літ. «Б» зазначено: розпорядження про присвоєння поштової адреси в БТІ не подано; акт про прийняття в експлуатацію до БТІ не подано; дозвільна документація на будівництво в БТІ не подана.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем здійснювалась реконструкція будівлі під літ. «А», яка належної останньому на праві власності, а також земельна ділянка, на якій розташовано заклад громадського харчування наданий позивачеві в оренду до 01.10.2026 згідно договору оренди земельної ділянки від 07.07.2007 № 531, для експлуатації та обслуговування будівель і споруд парку культури та відпочинку, без права нового будівництва.

Заклад громадського харчування, розташований за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 40, що є власністю позивача, збудований та введений в експлуатацію 20.11.1995, що підтверджується Актом введення в експлуатацію приміщення кафе «Шулявка» за адресою: м. Київ, пр-т Перемоги, 40.

Відповідно до п.3.21 ДБН А.2.2-3-2014, позивачем здійснюється реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому законодавством порядку об'єкта будівництва.

Згідно ч. 2 ст.391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Проектна документація затверджена відповідно до вимог ст. 7 Закону України «Про архітектурну діяльність» та зареєстрована Департаментом ДАБІ у м. Києві Декларація про початок виконання будівельних робіт за № КВ49 від 05.10.2016.

Крім того, позивачем отримано Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки на просп. Перемоги, 40 у Шевченківському районі, які видано Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу КМР (КМДА) за № 644/16/12/009-16 від 28.07.2016. Містобудівні умови не скасовані та є чинними на момент розгляду даної справи.

Згідно з ч.1,2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п.6, 7 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, окрім іншого, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 16 зазначеного Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Вказаний порядок здійснення державного архітектурно-будівельний контролю має бути дотриманий також у випадку застосування заходів, визначених частиною другою статті 39і Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Як вбачається, накази № 59 від 13.03.2018 та №61 від 14.03.2018 видано не за результатами здійснення архітектурно-будівельного контролю, а на підставі листа КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 05.03.2018 №062/14-2677 (И-2018) та листа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві від 12.01.2018 № 10/26-8/1201/07.

Суд зазначає, що інформація, яка отримана відповідачем від КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» та від Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві, не є формою державного архітектурно-будівельного контролю, а тому не є підставою для прийняття рішення про скасування реєстрації декларацій.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 14.03.2018 №814/1914/16 та в постанові від 26.06.2018 № 826/20445/16.

Частиною 2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст.72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 ст.7 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведено правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених ч.2 ст.19 Конституції України та ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Парк Пушкіна» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №59 від 13.03.2018 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.10.2016 № KB 49, декларації про готовність до експлуатації об'єкту, який належить до І-ІІІ категорії складності від 01.11.2016 № KB 94 (по об'єкту «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по проспекту Перемоги, 40 в Шевченківському районі м. Києва».

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №61 від 14.03.2018 про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А» (заклад громадського харчування) по проспекту Перемоги, 40 в Шевченківському районі м. Києва» від 26.12.2017№ KB 750.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Парк Пушкіна» () за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) () судові витрати зі сплати судового збору в загальному розмірі 1762,00грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні).

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Парк Пушкіна» (місцезнаходження: 03057, м.Київ, просп.Перемоги, 40, ).

Відповідач: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул.Хрещатик, 32, ).

Рішення суду, відповідно до частини 1 статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя І.В. Смолій