Справа № 420/2136/19
Суддя: Катаєва Е. В.
Дата ухвалення: 2019-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2136/19
УХВАЛА

15 квітня 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів про визнання протиправною та скасування постанови №20 від 15.02.2018 року, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів про визнання протиправною та скасування постанови №20 від 15.02.2018 року про накладення штрафних санкцій.

Також подана заява про поновлення строку на звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, крім іншого, подано заяву у строк встановлений законом, відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з п.2 ч.5 ст.160 КАС України, у позовній заяві зазначаються, повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Назва відповідача не відповідає назві, яка міститься в ЄДРЮО,ФОП та ГФ.

Частиною 1 ст.160 КАС України встановлено, що у позовній заяві позивач викладає зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Позивач надає до позову два фото без зазначення їх походження.

Позивач зазначає про наявність у нього сертифікатів на продукцію, проте їх копій не надає, не зазначає про надання їх або не надання перевіряючим, та у разі ненадання причини не надання.

Позивач стверджує про відсутність у неї факту правопорушення та у той же час зазначає, що нею були виконані рішення відповідача від 26.01.2018 року про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів (копій вказаних рішень позивач не надає) у повному обсязі, а саме товари вилучені з обороту, про що сповіщено листом від 26.01.2018 року. Протиріч вказаних обставин позивач не висвітлює, тобто не висвітлює підстав вилучення з обороту товарів на виконання вимог позивача при твердженні, що у неї відсутній склад правопорушення щодо небезпечності продукції (дитячий костюм) та невідповідності її вимогам технічного регламенту (гольф).

Позивач посилається на протокол №19 від 08.02.2019 року про правопорушення та посилається на те, що при складання вказаного протоколу порушені норми КУпАП, проте позивачем не надана копія вказаного протоколу, не зазначено за яке адміністративне правопорушення відповідно до КУпАП складений вказаний протокол.

Статтею 80 КАС України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в ч.2 та 3 ст. 79 цього Кодексу. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Обґрунтовуючи безпідставність застосування максимальних санкцій позивач також посилається на норми КУпАП, проте не визначає підстав застосування норм КУпАП при накладенні штрафних санкцій за правопорушення, відповідальність за які встановлена Законами України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».

Звертаючись до суду із заявою про поновлення строку звернення на подання позову позивач зазначила, що її позов був залишений без розгляду ухвалою суду від 25.09.2018 року через її неявку, але вона оскаржила вказану ухвалу, але ухвалою апеляційного суду від 30.01.2019 року вона залишена без змін. Копія апеляційного суду отримана нею 04.03.2019 року та вона знав звернулась до суду. Ухвалою від 10.04.2019 року він повернутий їй.

Згідно автоматизованої системи діловодства Одеського окружного адміністративного суду позивач звернулась повторно до суду 04.03.2019 року (справа №420/1324/19, суддя Іванов Е.А.). Ухвалою суду від 06.03.2019 року позов залишений без руху та позивачу наданий строк для усунення недоліків.

Позивач не усовує недоліки, а 10.04.2019 року подає заяву про відкликання позову по справі №420/1324/19 та в цей же день знов подає позовну заяву з тими ж вимогами (дана справа).

Враховуючи вказані обставини суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на необхідність дотримання вимог ст.ст.44, 45 КАС України щодо зобов'язання учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Суд вважає необхідним залишити адміністративний позов без руху та надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви та роз'яснює, що недоліки повинні бути усунуті шляхом надання до суду належним чином оформленого позову, відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України, його копій та копій документів відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, надання відповідних належних доказів по справі.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі. Вимоги до адміністративного позову викладені у 160, 161 КАС, згідно яких, крім іншого, саме у позовній заяві повинні бути зазначені ім'я позивача та відповідача, третіх осіб, зміст позовних і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Саме належним чином оформлений позов, який вважається поданим у день первинного, направляється сторонам, тому не може бути уточненим, доповненим, тощо, оскільки саме за поданим належним чином оформленим позовом суд вирішує питання про відкриття провадження по справі за вимогами викладеними у позові.

Відповідно до ч. 9 ст. 120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали здано на пошту чи передано іншими відповідними засобами зв'язку.

У разі своєчасного виконання ухвали суду та усунення недоліків позовної заяви не шляхом здачі належним чином оформленого позову, документів до канцелярії суду, а шляхом відправки його до суду у встановлений строк засобами поштового зв'язку, для попередження повернення судом позовної заяви з підстав невиконання вимог ухвали суду щодо усунення недоліків у встановлений строк позивачу необхідно про надіслання матеріалів засобами поштового зв'язку повідомити суд на його електрону адресу, телефон, факс.

Згідно з п.1 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв'язку (без урахування вихідних днів об'єктів поштового зв'язку): місцевої - Д+2; у межах області та між обласними центрами України - Д+3, пріоритетної - Д+1, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об'єкті поштового зв'язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 2, 3 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

У разі неотримання судом позову та матеріалів на виконання даної ухвали суду з урахуванням встановлених нормативів та відсутності повідомлень про її виконання іншими засобами зв'язку, суд вирішить питання про повернення позову у вказані строки.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 КАС України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів про визнання протиправною та скасування постанови №20 від 15.02.2018 року - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в десятиденний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки та роз'яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Катаєва