Справа № 826/1095/16
Суддя: Головань О.В.
Дата ухвалення: 2019-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

18 квітня 2019 року м. Київ № 826/1095/16

За позовом ОСОБА_1
до Національного банку України
3-і особиПублічне акціонерне товариство "Банк "Фінанси та Кредит", ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, ОСОБА_27, ОСОБА_28, ОСОБА_29
про визнання протиправною бездіяльності
Суддя Головань О.В.

Обставини справи:

У провадженні судді Окружного адміністративного суду міста Києва знаходиться справа №826/1095/16 за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України про визнання протиправною бездіяльності відповідача у період із 08 січня по 17 вересня 2015 року щодо невжиття належних заходів забезпечення захисту законних інтересів вкладників і кредиторів щодо безпеки збереження коштів на банківських рахунках ПАТ "Фінанси та кредит", яка виразилася у порушенні строків та порядку: проведення інспекційної планової перевірки ПАТ "Фінанси та кредит" не рідше одного разу на 36 місяців; надання ПАТ "Фінанси та кредит" результатів інспекційної перевірки за відповідний період у строки, встановлені ст. 19 Господарського кодексу України; повідомлення ПАТ "Фінанси та кредит" про встановлення рейтингової оцінки за системою Camels за результатами інспекційної перевірки; невжиття адекватних, негайних та рішучих дій, неприйняття своєчасно рішення про застосування адекватного заходу впливу до ПАТ "Фінанси та кредит" на підставі проведеної перевірки та складеного Звіту про інспектування ПАТ "Фінанси та кредит" за відповідний період та встановленої рейтингової оцінки Camels, що є порушенням вимог ст. 73 Закону України "Про банки та банківську діяльність", п. 5 гл. 2, п. 4 гл. 3, п. 5 гл. 4, п. 5 гл. 5, п. 4 гл. 6 Положення про порядок визначення рейтингових оцінок за рейтинговою системою Camels.

Станом на квітень 2019 р. справа розглядається по суті у складі: головуючий суддя Пащенко К.С., судді Чудак О.М. та Шейко Т.І.

У судовому засіданні 10.04.2019 р. представником ОСОБА_17 подано до суду письмову заяву про відвід колегії суддів від розгляду справи, оскільки, на думку заявника, є підстави ставити під сумнів їх неупередженість під час розгляду справи.

Заявник посилається на те, що 22.03.2019 р. під час ознайомлення з матеріалами справи ним виявлено документ під назвою "Рішення від 20 березня 2019 року №826/1095/16 (ВСТУПНА ТА РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА)", згідно з якою в задоволенні позову має бути відмовлено, що свідчить про висловлення суддями колегії своєї думки щодо розгляду справи по суті.

На думку заявника, вказаного припущення згідно ч. 1 ст. 36 КАС України достатньо для відведення колегії суддів від розгляду справи.

Також заявник посилається на ту обставину, що справа не передана до апеляційної інстанції, хоча по ній подано апеляційну скаргу.

Відповідно до ухвали суду від 10.04.2019 р. заяву визнано необґрунтованою і згідно зі ст. 40 КАС України заяву про відвід передано для вирішення іншим складом суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 12.04.2019 р. заяву про відвід передано із справою для вирішення судді Головань О.В.

Розглянувши заяву та наявні матеріали, слід зазначити наступне.

Відповідно до змісту ч.ч. 8, 11 ст. 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід.

Ст. 36 КАС України встановлено, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

У даному випадку суддя приходить до висновку, що заявником не доведено наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності колегії суддів, або свідчать про існування інших визначених ст. 37 КАС України підстав для відводу. Тобто, заявником не доведено наявності обставин та взаємопов'язаних з ними правових підстав, які б у сукупності могли зумовлювати висновок про наявність підстав для відведення колегії суддів від розгляду даної справи.

Зокрема, посилання заявника на виявлення 22.03.2019 р. під час ознайомлення з матеріалами справи документу під назвою "Рішення від 20 березня 2019 року №826/1095/16 (ВСТУПНА ТА РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА)", не може бути визнане обґрунтованим, оскільки в матеріалах справи вказаний документ відсутній, а надана заявником копія вказаного документа має невідоме походження, на ній відсутні навіть відбитки підписів колегії суддів, а згідно протоколу судового засідання від 20.03.2019 р. колегією суддів у цей день вирішувалися процедурні питання розгляду справи, розгляд справи по суті з можливим оголошенням вступної та резолютивної частини рішення не відбувався.

Згідно правової позиції ЄСПЛ, висловленої, зокрема, у п. 49, 50 рішення у справі BELUKHA v. UKRAINE від 09.11.2006 р. (заява №33949/02) відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., серед іншого (inter alia), рішення у справі "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 and 30; рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), N 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. вищевказане рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), пункт 43). http://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-77950, https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/974_272.

Оскільки навіть факт виявлення проекту судового рішення, на яке посилається заявника, не встановлений, то будь-які базовані на вказаному факті припущення щодо упередженості колегії суддів не можуть бути визнані обґрунтованими за визначенням.

Щодо факту непередачі справи до апеляційної інстанції у зв'язку з надходженням апеляційної скарги, то подана за поданою 04.04.2019 р. скаргою станом на 10.04.2019 р. могло не бути вжито жодних дій незалежно від дій чи бездіяльності колегії суддів, оскільки передача справи до інших інстанцій відноситься до компетенції апарату суду.

Відтак, суддя приходить до висновку про необґрунтованість заяви про відвід та наявність підстав для відмови у її задоволенні.

Керуючись положеннями ст.ст. 36, 37, 39, 40, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_17, адвоката Андрощука С.В., про відвід колегії суддів Окружного адміністративного суду міста Києва у складі: головуючий суддя Пащенко К.С., судді Чудак О.М. та Шейко Т.І. в адміністративній справі №826/1095/16 - відмовити.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України, набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Головань