Справа № П/811/694/18
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2019-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 квітня 2019 року

м. Дніпро

справа № П/811/694/18

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Чепурнова Д.В.,

перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДФС у Кіровоградській області

на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2018 року по справі

за позовом Приватного підприємства "Пропус-Плюс"

до Головного управління ДФС у Кіровоградській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2018 року по справі №П/811/694/18 позовну заяву Приватного підприємства "Пропус-Плюс" до Головного управління ДФС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Відповідачем було подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 26 березня 2019 року апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Кіровоградській області залишено без руху та надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до суду апеляційної інстанції:

- заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження;

- документу про сплату судового збору у розмірі 3607,50 грн.

У межах строку, встановленого для усунення недоліків на адресу Третього апеляційного адміністративного суду від Головного управління ДФС у Кіровоградській області надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження та продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги в частині оплати судового збору та направлення належним чином оформленого оригіналу платіжного доручення про сплату судового збору.

В обґрунтування заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження Відповідачем зазначено про те, що першочергово апеляційна скарга подана без порушення строків на апеляційне оскарження рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2018 року по справі №П/811/694/18, однак ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 15.02.2019 року остання була повернута Відповідачу з огляду на не сплату судового збору.

Разом з тим, наведені Відповідачем у клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження підстави не можуть бути визнані судом поважними, з огляду на наступне.

З матеріалів справи встановлено, що 07 грудня 2018 року в порядку спрощеного позовного провадження прийнято оскаржуване рішення (а.с. 189-192).

Копія означеного рішення суду першої інстанції отримана заявником 20 грудня 2018 року (а.с. 195).

29.12.2018 року Відповідачем було вперше подано апеляційну скаргу на Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2018 року по справі №П/811/694/18 (а.с. 197-198).

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 17 січня 2019 року апеляційну скаргу Відповідача залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надіслання на адресу суду апеляційної інстанції документу про сплату судового збору у розмірі 3607,53 грн. (а.с. 200).

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 15 лютого 2019 року означену апеляційну скаргу повернуто заявнику у зв'язку з не усуненням недоліків апеляційної скарги, а саме: у зв'язку із несплатою судового збору (а.с. 207).

Вищезазначена ухвала Третього апеляційного адміністративного суду про повернення апеляційної скарги заявником у касаційному порядку не оскаржувалась та є чинною.

При цьому колегія суддів звертає увагу і на те, що 28 лютого 2019 року, при повторному поданні апеляційної скарги, Відповідачем не було усунуто підстави, через які попередньо подану апеляційну скаргу було повернуто, а саме: не сплачено судовий збір за подання останньої.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що за змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з пунктом шостим частини п'ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі “Перетяка та Шереметьєв проти України” від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі “Мельник проти України” від 28.03.2006, заява №23436/03).

В свою чергу, заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі “Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain” від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору фіскальним органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов'язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов'язків, встановлених нею ж.

Не свідчать про поважність підстав пропуску строку апеляційного оскарження і доводи Відповідача щодо обмеженого фінансування, оскільки Головне управління ДФС у Кіровоградській області, діючи як суб'єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов'язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому фінансовий стан суб'єкта владних повноважень, не повинен впливати на можливість неухильного виконання останнім покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов'язків щодо оформлення апеляційної скарги.

Враховуючи зазначене, колегія суддів дійшла висновку, що обставини вказані Відповідачем у клопотанні про поновлення пропущеного строку не можуть бути визнані поважними, оскільки не є такими, що не залежать від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надають їй права у будь-який необмежений після спливу цього строку час реалізовувати право на апеляційне оскарження судових рішень.

Суд вважає за необхідне зазначити, що подання апеляційної скарги це право сторони, а не обов'язок. І якщо особа вважає за необхідне скористатися правом на апеляційне оскарження, то реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених Кодексом адміністративного судочинства України.

Стосовно клопотання Відповідача про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги в частині в частині оплати судового збору та направлення належним чином оформленого оригіналу платіжного доручення про сплату судового збору, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч.2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду, що за змістом вказаної норми є правом, а не обов'язком суду.

Продовження строку - це надання нового строку на вчинення процесуальної дії, яка не була з поважної причини вчинена у заздалегідь встановлений судом строк.

Статтею 296 КАС України передбачено обов'язок особи, яка подає апеляційну скаргу, додати до апеляційної скарги документ про сплату судового збору.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов'язку, дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Втім, фіскальним органом не надано жодних доказів які б підтверджували сукупність послідовних та регулярних дій спрямованих на дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що невжиття суб'єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною підставою для продовження строків на усунення недоліків.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ст. 299 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2018 року по справі №П/811/694/18.

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги в частині оплати судового збору та направлення належним чином оформленого оригіналу платіжного доручення про сплату судового збору.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2018 року по справі №П/811/694/18 за адміністративним позовом Приватного підприємства "Пропус-Плюс" до Головного управління ДФС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов