Справа № 810/3162/18
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2019-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/3162/18 Суддя (судді) першої інстанції: Каракашьян С.К.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача: Беспалова О. О.

суддів: Ключковича В. Ю., Парінова А. Б.

за участю секретаря: Присяжної Д. В.

представника позивача Ющенко М. А., представника третьої особи ОСОБА_4, розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 березня 2019 року (місце ухвалення: місто Київ, час ухвалення: 10 годин 34 хвилини, дата складання повного тексту не зазначена) у справі за адміністративним позовом першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, відділу містобудування та архітектури Києво - Святошинської районної державної адміністрації, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_5, комунальне підприємство «Міжнародний аеропорт «Київ» (Жуляни), Державна авіаційна служба України про визнання протиправною бездіяльності, скасування містобудівних умов та обмежень № 353/2016 від 29 грудня 2016 року, зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

Перший заступник прокурора Київської області звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 353/2016, виданих 29.12.2016 р. відділом містобудування та архітектури Києво - Святошинської РДА на розробку проектно-кошторисної документації для багатоквартирного житлового будинку з нежитловими приміщеннями за адресою: с.Софіївська Борщагівка, пр-т Мартинова, 12; визнання протиправною бездіяльності Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ДАБІ України, яка виразилась у відсутності реагування на порушення вимог містобудівного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 29.12.2016 р. № 353/2016 та реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 20.01.2017 р. № НОМЕР_1; зобов'язання Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ДАБІ України скасувати декларацію про початок виконання будівельних робіт «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з нежитловими приміщеннями по АДРЕСА_1» зареєстровану 20.01.2017 р. Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ДАБІ України за № НОМЕР_1.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 березня 2019 року позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу суду першої інстанції з огляду на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та справу направити для продовження розгляду до суд першої інстанції.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», яка визначає право позивача на здійснення представництва для захисту інтересів держави.

Апелянт наголошує на існуванні двох способів скасування містобудівних умов та обмежень, другий з яких ініційовано позивачем шляхом подання позову. Натомість, першим способом є належне здійснення архітектурно-будівельного контролю. Однак листом від 02.04.2018 р. № 10/10-33/0204/08/01 департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області за результатами проведеної перевірки повідомив орган прокуратури про відсутність порушень при видачі містобудівних умов та обмежень.

До Шостого апеляційного адміністративного суду від ОСОБА_5 надійшов відзив, зареєстрований 10.04.2019 р. за вх. № 13499, в якому третя особа посилається на висновок, викладений Великою Палатою у постанові Верховного Суду від 06.02.2019 р. (справа № 810/3046/17), та обґрунтовує цим висновком необхідність залишення апеляційної скарги без задоволення.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, осіб, що з'явились, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до таких висновків.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначає Закон України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 р. № 1697-VII (далі - Закон).

Згідно з частиною третьою статті 2 Закону на прокуратуру не можуть покладатися функції, не передбачені Конституцією України.

За приписами пункту 2 частини першої статті 2 Закону на прокуратуру покладаються такі функції, зокрема, як представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом.

Відповідно до статті 23 Закону представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді інтересів громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) у випадках, якщо така особа не спроможна самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність, а законні представники або органи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси такої особи, не здійснюють або неналежним чином здійснюють її захист.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб'єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Відповідно до частини першої статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Згідно з частинами третьою, четвертою статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким чином, прокурор у визначених Законом випадках має право на представництво інтересів держави або конкретної особи (громадянина України, іноземця або особи без громадянства), якщо таке представництво належним чином обґрунтоване, проте, не на представництво інтересів суспільства в цілому, на що в даному випадку вказує позивач, обґрунтовуючи заявлений позов.

Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 р. № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, в розумінні ст. 23 Закону перевірці підлягав факт відсутності органу, що уповноважений захищати інтереси держави, або неналежності здійснення таким органом повноважень з захисту інтересів держави (в тому числі і шляхом повної бездіяльності).

В той же час, як зазначено самим позивачем в апеляційній скарзі, орган державного архітектурно-будівельного контролю провів відповідну перевірку в межах своїх повноважень, та про результати перевірки повідомив органи прокуратури листом від 02.04.2018 р. № 10/10-33/0204/08/01.

Відтак правильним є висновок суду першої інстанції щодо того, що фактичною підставою для звернення до суду стала незгода прокурора з результатами перевірки, що не може свідчити про неналежне здійснення повноважень органом архібудконтролю.

Зазначені обставини в сукупності з наведеними нормами вказують на відсутність у прокурора адміністративної процесуальної дієздатності на звернення до суду з заявленими позовними вимогами, що виключає можливість розгляду і вирішення даної справи по суті таких вимог.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 21 січня 2019 року у справі № 810/3163/18.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності.

Відтак колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги з наведених апелянтом причин.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

Керуючись ст.ст. 229, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 березня 2019 року у справі за адміністративним позовом першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, відділу містобудування та архітектури Києво - Святошинської районної державної адміністрації, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_5, комунальне підприємство «Міжнародний аеропорт «Київ» (Жуляни), Державна авіаційна служба України про визнання протиправною бездіяльності, скасування містобудівних умов та обмежень № 353/2016 від 29 грудня 2016 року, зобов'язання вчинити дії залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 березня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов
Суддя В. Ю. Ключкович
Суддя А. Б. Парінов

(Повний текст постанови складено 18.04.2019 р.)