Справа № 826/8345/18
Суддя: Пилипенко Олена Євгеніївна
Дата ухвалення: 2019-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/8345/18 Суддя першої інстанції: Келеберда В.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Пилипенко О.Є.

суддів - Беспалова О.О. та Бужак Н.П.,

при секретарі - Грабовській Т.О.,

за участю:

представника позивача: - Сидоренка В.А.,

представника відповідача: - Склярова О.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, третя особа - Державна фіскальна служба України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И Л А :

У травні 2018 року позивач - Товариства з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, третя особа - Державна фіскальна служба України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України від 03 березня 2018 року № ;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України від 03 березня 2018 року № .

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2018 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення було неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, порушено норми матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст.. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що з урахуванням інформації, розміщеної на сайті виробника, схеми процесу виробництва та якості кінцевого продукту (зменшений вміст антипоживних факторів) товар «НР-310» не може вважатися соєвим кормовим шротом товарної позиції 2304 згідно УКТЗЕД та повинен класифікуватися в межах товарної позиції 2309, у зв'язку з чим, контролюючим органом правомірно винесено податкові повідомлення - рішення від 03 березня 2018 року № , № .

Колегія суддів вважає вказаний висновок суду першої інстанції необґрунтованим, з огляду на наступне.

Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, Товариство з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» є підприємством із 100% іноземними інвестиціями та одним із лідерів виробництва комбікормової продукції на ринку України із власними виробничими потужностями та значним штатом працівників, яким забезпечуються робочі місця із конкурентною заробітною платою.

На підставі контракту від 11 вересня 2017 року № 11092017.НР з Hamlet pritein A/S (юридична особа за законодавством Данії), товариство придбає товари згідно з визначеним переліком для здійснення власної безпосередньої діяльності - виготовлення комбікормової продукції. Серед придбаних товарів присутній і такий товар під назвою НР 310-соєвого протеїну концентрат, який являє собою сушений, дрібно помелений, очищений, знежирений та не текстурований соєвий шрот (а.с. - 26-32 т. 1).

22 листопада 2017 року представниками митного органу були відібрані зразки товару для дослідження у митній лабораторії, а сам товар було випущено у вільний обіг по тимчасовій декларації № UA401010/2017/041786 за кодом УКТЗЕД 230400000, ставка мита - 0%.

06 грудня 2017 року представники митного органу ознайомили брокера позивача з висновком митної лабораторії від 05 грудня 2017 року № 189 щодо якісних характеристик товару, відповідно до якого, опис товару, який було зазначено в тимчасовій декларації не суперечить проведеним дослідженням. При цьому митним органом не було прийнято рішення щодо зміни коду товару згідно із УКТЗЕД, а тому брокером позивача було подано до митного оформлення постійну декларацію під час оформлення якої у представників митного органу жодних зауважень не виникло (а.с. - 45-48 т.1).

Разом з тим, контролюючим органом у період з 29 по 31 січня 2018 року проведено документальну невиїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» з питань правильності класифікації згідно з УКТЗЕД товару за товарною підкатегорією щодо якого проведено митне оформлення за митною декларацією від 06 грудня 2017 року № UA401010/2017/043689.

За результатами проведеної перевірки контролюючим органом 12 лютого 2018 року складено акт перевірки № н6/18/28-10-14-09/ (а.с. - 51-63 т.1).

Документальною невиїзною перевіркою Товариства з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» з питань правильності класифікації згідно із УКТЗЕД товару за товарною підкатегорією , щодо якого проведено митне оформлення за митною декларацією від 06 грудня 2017 року № UA401010/2017/043689, встановлено порушення вимог:

Закону України від 19 лютого 2013 року № 584-VII «Про митний тариф України», підпункту г) пункту 5 частини 8 статті 257 Митного кодексу України щодо невірної класифікації товарів (замість товарної підкатегорії 2309 90 96 90 - ставка ввізного мита - 7,5% для країн Європейського Союзу в 2017 році, застосована товарна підкатегорія 2304 00 00 00 - ставка ввізного мита - 0%), що призвело до заниження податкового зобов'язання з ввізного мита на суму 46 190,24 гривень;

Пункту 187.8 статті 187 та пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України щодо заниження бази оподаткування податку на додану вартість на суму мита у зв'язку з чим було занижено податкове зобов'язання з ПДВ на суму 9 238,05 гривень.

В результаті вищевказаних порушень та відповідно до пункту 187.8 статті 187 та пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України, статті 278, пункту 1 частини першої статті 279 Митного кодексу України Товариством з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» було занижено податкові зобов'язання на загальну суму - 55428,29 гривень, з них:

по ввізному миту на суму 46190,24 гривень;

по ПДВ на суму 9238,05 гривень.

Не погодившись з актом перевірки товариством подано 22 лютого 2018 року заперечення на акт перевірки (а.с. - 64-69 т. 1).

Рішенням відповідача від 01 березня 2018 року № 9506/10/28-10-14-09-13 позивача було повідомлено про відхилення поданих заперечень та залишення висновків акту перевірки без змін (а.с. - 74-77 т. 1).

03 березня 2018 року контролюючим органом винесено податкові повідомлення-рішення:

№ яким донараховано податкові зобов'язання зі сплати мита у розмірі 46 190,24 гривень та застосовано штрафні санкції у розмірі 11 547,56 гривень (а.с. - 87-88 т. 1);

№ , яким збільшено суму грошового зобов'язання за платежем податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб'єктами господарювання у розмірі 9 238,05 гривень та застосовано штрафні санкції у розмірі 2 309,52 гривень (а.с. - 85-86 т. 1).

Позивач не погодившись з висновками акту перевірки та винесеними податковими повідомленнями-рішеннями подав 15 березня 2018 року скаргу до контролюючого органу вищого рівня, а саме до Державної фіскальної служби України (а.с. - 89-98 т. 1).

Рішеннями Державної фіскальної служби України від 02 квітня 2018 року № 11635/6/99-99-11-03-03-25 та № 11634/6/99-99-11-03-03-25 продовжено строк розгляду скарг позивача та призначено розгляд на 18 квітня 2018 року (а.с. - 105-106).

Рішенням Державної фіскальної служби України від 14 травня 2018 року № 16270/6/99-99-11-03-03-25 у задоволенні скарги позивача відмовлено (а.с. - 111-120 т. 1).

Вважаючи оскаржувані податкові повідомлення - рішення протиправними, позивач звернувся із вказаним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами першою та другою статті 67 Митного кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Частиною четвертою вказаної статті визначено, що структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Частинами першою та другою статті 68 Митного кодексу України передбачено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Частиною першою статті 69 Митного кодексу України визначено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД (частина друга статті 69 Митного кодексу України).

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них (частина третя статті 69 Митного Кодексу України).

Згідно з частиною четвертою статті 69 Митного Кодексу України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до частини сьомої зазначеної статті, рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Законом України «Про митний тариф» від 19.09.2013 №584-VII (далі Закон №584-VII) встановлено, що митний тариф України є невід'ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до Указу Президента України «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» від 17.05.2002 року №466/2002 (далі - Указ № 466) Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно з пунктом «а» статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14.06.1983 року, що є частиною національного законодавства України, кожна Договірна Сторона Конвенції зобов'язується, за виключенням випадків застосування положень (а) даного параграфу, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності даної Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов'язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без будь-яких доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об'єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.

Відповідно до пункту 1 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 р. №428 (далі - Порядок №428) цей Порядок визначає процедуру ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД).

Як передбачено Порядком №428, Держмитслужба приймає рішення щодо можливості деталізації товарів в УКТЗЕД на національному рівні з урахуванням загальноприйнятих правил класифікації товарів у Гармонізованій системі.

Частиною першою статті 246 МК України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

В силу приписів частини третьої статті 318 МК України митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Засвідчення органом доходів і зборів прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Митна декларація реєструється та приймається органом доходів і зборів у порядку, що визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (частина перша статті 264 МК України).

Митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом. Факт прийняття митної декларації засвідчується посадовою особою органу доходів і зборів, яка її прийняла, шляхом проставлення на ній відбитка відповідного митного забезпечення та інших відміток (номера декларації, дати та часу її прийняття тощо), у тому числі з використанням інформаційних технологій (частина шоста статті 264 МК України).

В силу положень частин третьої-п'ятої статті 69 МК України товари на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Статтею 336 МК України встановлено, що митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом, зокрема у формі:

Проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Статтею 345 МК України визначено, що органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо:

1) правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів;

2) обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування;

3) правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення;

4) відповідності фактичного використання переміщених через митний кордон України товарів заявленій меті такого переміщення та/або відповідності фінансових і бухгалтерських документів, звітів, договорів (контрактів), калькуляцій, інших документів підприємства, що перевіряється, інформації, зазначеній у митній декларації, декларації митної вартості, за якими проведено митне оформлення товарів у відповідному митному режимі;

5) законності переміщення товарів через митний кордон України, у тому числі ввезення товарів на територію вільної митної зони або їх вивезення з цієї території.

Порядком заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 651 «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14 серпня 2012 року № 1372/21684, визначено графи митної декларації, які заповнюються декларантом самостійно. Зокрема графа 33 митної декларації, в якій зазначається код товару згідно з УКТ ЗЕД та графа 47 митної декларації, в якій наводяться відомості про нарахування митних платежів, заповнюється декларантом.

Таким чином, з моменту прийняття митної декларації до митного оформлення декларант несе юридичну відповідальність за достовірність зазначених у ній відомостей та розміру належних до сплати податків.

Пунктом 2 статті 293 МК України встановлено, що особою, на яку покладається обов'язок зі сплати донарахованих митних платежів - податкового зобов'язання визначеного за результатами документальної перевірки, є відповідний платник податків.

Так, з матеріалів справи вбачається, що між Товариством з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» та компанією Hamlet prоtein A/S (Данія) 11 вересня 2017 року укладено контракт № 11092017.НР на закупівлю товарів згідно з визначеним переліком для здійснення власної безпосередньої діяльності - виготовлення комбікормової продукції.

Серед закупованих товарів присутній і такий товар під назвою НР 310-соєвого протеїну концентрат, який являє собою сушений, дрібно помелений, очищений, знежирений та не текстурований соєвий шрот (а.с. - 26-32 т. 1).

22 листопада 2017 року представниками митного органу були відібрані зразки товару для дослідження у митній лабораторії, а сам товар було випущено у вільний обіг по тимчасовій декларації № UA401010/2017/041786 за кодом УКТЗЕД 230400000, ставка мита - 0% (а.с. - 43-44 т. 1).

06 грудня 2017 року представники митного органу ознайомили брокера позивача з висновком митної лабораторії від 05 грудня 2017 року № 189 щодо якісних характеристик товару, відповідно до якого, опис товару, який було зазначено в тимчасовій декларації не суперечить проведеним дослідженням. При цьому митним органом не було прийнято рішення щодо зміни коду товару згідно із УКТЗЕД, а тому брокером позивача було подано до митного оформлення постійну декларацію під час оформлення якої у представників митного органу жодних зауважень не виникло (а.с. - 45-50 т. 1, 79-87 т. 2).

Разом з тим, з урахуванням відомостей, викладених у висновку від 05 грудня 2017 року № 189 Управління експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин Департаменту податкових та митних експертиз Державної фіскальної служби України виконаного на запит про проведення дослідження (аналізу, експертизи) на замовлення Вінницької митниці Державної фіскальної служби України, Вінницька митниця Державної фіскальної служби України листом від 11 грудня 2017 року № 5591/8/02-80-19-02 на виконання підпункту 2.1.4 наказу Державної фіскальної служби України від 12 жовтня 2016 року № 856 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо порядку взаємодії між підрозділами органів державної фіскальної служби при організації, проведенні та реалізації матеріалів документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи» звернулась до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України з наданням матеріалів перевірок правильності класифікації товарів, митне оформлення яких завершено та з метою вжиття контрольно-перевірочних заходів із забезпечення надходжень митних платежів у повному обсязі (а.с. - 88-89 т. 2).

Контролюючим органом у період з 29 по 31 січня 2018 року проведено документальну невиїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» з питань правильності класифікації згідно з УКТЗЕД товару за товарною підкатегорією щодо якого проведено митне оформлення за митною декларацією від 06 грудня 2017 року № UA401010/2017/043689.

За результатами проведеної перевірки контролюючим органом 12 лютого 2018 року складено акт перевірки № н6/18/28-10-14-09/ (а.с. - 51-63 т. 1).

З акту вбачається, що при перевірці правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення, перевірено митну декларацію від 06 грудня 2017 року № UA401010/2017/043689 та встановлено, що товариство з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» здійснило оформлення товару «Соєвого протеїну концентрат, являє собою сушений, дрібно помелений, очищений, знежирений та не текстурований соєвий шрот, у вигляді порошкоподібної речовини світло-коричневого кольору, без вмісту інших доданих речовин. Використовується як базовий кормовий матеріал для тварин. Якісні характеристики: соєвий протеїн 56,81%, сира зола 6,59%, волога 7,95%, сирий жир 1,31%, без ГМО. Тип НР-310. Торгівельна марка Hamlet prоtein. Виробник Hamlet prоtein A/S (Данія). Країна виробництва: DK.», який задекларовано за кодом 2304 00 00 00 згідно УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита - 0%).

Згідно з вимогами УКТЗЕД до товарної позиції 2304 відноситься «макуха та інші тверді відходи і залишки одержані під час вилучення соєвої олії, мелені або немелені, негранульовані або гранульовані», тобто включаються макуха та інші тверді відходи і залишки, що залишаються після добування олії із сої за допомогою розчинників, олійницького преса або роторного експелера. Такі відходи і залишки є цінним кормом для тварин.

До цієї товарної позиції включається також не текстуроване знежирене соєве борошно, придатне для споживання людиною.

В Поясненнях до товарної позиції 2304 вказано, що білкові концентрати, одержувані шляхом видалення деяких компонентів знежиреного соєвого борошна (використовувані як добавки в харчові продукти), та текстуроване соєве борошно до цієї товарної позиції не включаються (товарна позиція 2106).

За текстовим описом до товарної позиції 2309 відносяться «продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини крім рослинних відходів, рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

В ході перевірки контролюючим органом досліджено умови Контракту № 11092017.НР від 11 вересня 2017 року укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» та Компанією «Hamlet prоtein A/S» (Данія), доповнення до зовнішньоекономічного контракту № 1 від 12 жовтня 2017 року, рахунок-фактуру (інвойс) № 533906 від 10 листопада 2017 року, міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) № 00821 від 10 листопада 2017 року, документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 936/17 від 15 листопада 2017 року, сертифікат якості фірми-виробника № б/н від 09 листопада 2017 року.

Згідно контракту № 11092017.НР від 11 вересня 2017 року ( з урахуванням умов доповнення до нього) виробником товару є Компанія «Hamlet prоtein A/S» (Данія).

При перевірці технології виробництва продукту НР-310 торговельної марки «Hamlet», виробництва компанії «Hamlet prоtein A/S» (Данія) контролюючим органом, виходячи з інформації, представленої на сайті фірми-виробника товару, встановлено, що білкові продукти Hamlet prоtein виробляються за запатентованим процесом біоконверсії, який мінімізує природні анти поживні фактори (речовини), що присутні в сої (а.с. - 93 т. 2).

Відповідно до ДСТУ 4230:2003 «Шрот соєвий кормовий. Загальні технічні умови» вміст сирого протеїну в перерахунку на абсолютну суху речовину у шроті соєвому кормовому становить не менше 42,0-45,0%.

За результатами ферментування поліпшується якість соєвого шроту, знижується кількість антипоживних речовин (зокрема трипсину, олігосахаридів), підвищується вміст білку та його засвоюваність тваринами. Вміст сирого протеїну у кормовому соєвому шроті складає 42-50%, у ферментованому кормовому соєвому шроті 57,5%.

Продукти фірми Hamlet prоtein отримують мікробіологічною/ензімною обробкою соєвого шроту з метою очищення шроту та отримання продуктів з підвищеним вмістом білків (до 53-27,5%) у порівнянні зі звичайним соєвим шротом (40-48% білків) та зменшеним вмістом антипоживних факторів (антигенів, олігосахаридів, фітінової кислоти, інгібіторів трипсину).

Так, компанією Hamlet Protein A/S (Данія) було зареєстровано патент (номер публікації US 8153174 В2) на виробництво Fermented protein product (ферменторваний білковий продукт), який містить перелік операцій (стадій) технологічного процесу, зокрема, змішування живих дріжджів з білковими частинами бобових, ферментацію дріжджів, інкубацію ферментированої суміші та інше.

Таким чином, зазначена вище інформація щодо технології виробництва товару "соєвого протеїну концентрат, являє собою сушений, дрібно помелений, очищений, знежирений та нетекстурований соєвий шрот, у вигляді порошкоподібної речовини світло-коричневого кольору, без вмісту інших доданих речовин. Використовується як базовий кормовий матеріал для тварин. Якісні характеристики: соєвий протеїн 56,81%, сира зола 0.59%, волога 7.95%. сирий жир 1,31%. без ГМО. Тип: НР310 -21250кг/850 паперові мішки по 25кг. Термін придатності: 24 місяців. Дата виробництва: згідно маркування. Торгівельна марка: "HAMLET PROTEIN". Виробник: "Hamlet Protein A/S. Країна виробник Данія не узгоджується з поясненнями до товарної позиції 2304 згідно УКТ ЗЕД.

Відповідно до ДСТУ 4230:2003 "Шрот соєвий кормовий. Загальні технічні умови» соєвий шрот кормовий отримують за схемами форм пресування-екстрагування чи прямого екстрагування з попередньо обробленого насіння сої (вологотеплова обробка) тостування і збагачення (чи без збагачення) ліпідами (гліцеридами, жирними кислотами, натрієвими солями жирних кислот, фосфатидами, токоферолами та іншими супутніми жирам речовинами). Залежно від способу виробництва показників якості шрот соєвий кормовий виготовляють тостований, збагачений ліпідами у формі гранульованого і негранульованого продукту. Шрот соєвий кормовий призначенй для кормових цілей безпосереднім уведенням в раціон тварин, а також для виробництва комбікормової продукції.

Отже, кормовий шрот, що включається до товарної позиції 2304 УКТ ЗЕД відповідає ДСТУ 4230:2003, це продукт переробки (відходи) сої, отриманий за рахунок простих технологічних операцій (пресування, екстрагування, тостуваня, гранулювання).

Товар «НР-310» є спеціально розробленим ферментованим високо протеїновим продуктом на базі соєвого шроту, з якого вилучено крохмаль (антипоживний фактор). Використовується цей продукт в комбінованих кормах для їх збалансування за рівнем білка.

Таким чином, з урахуванням інформації, розміщеної на сайті виробника, схеми процесу виробництва та якості кінцевого продукту (зменшений вміст антипоживних факторів) товар «НР-310», контролюючим органом зроблено висновок, що не може вважатися соєвим кормовим шротом товарної позиції 2304 згідно УКТЗЕД та повинен класифікуватися в межах товарної позиції 2309.

Проте, колегія суддів вважає такий висновок контролюючого органу необґрунтованим, з огляду на наступне.

Так, 22.11.2017 року представниками митного органу були відібрані зразки товару «НР- 310» для дослідження у митній лабораторії, а сам товар було випущено у вільний обіг по тимчасовій декларації № ІІА401010/2017/041786 - за кодом УКТЗЕД 230400000, ставка мита - 0%. Позивачем були також надані достовірні документи та інформація необхідні для класифікації товару.

Так, код товару в митній декларації Позивача збігається з кодом товару зазначеному у експортної митної декларації країни виробника - Данії.

У Примітках УКТ ЗЕД чітко вказано, що до цієї товарної позиції включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних відходів, рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

У висновку митної лабораторії № 189 від 05.12.2017 року (розділ 12 «Висновки») та технологічних схемах виробника вказано, що товар «НР-310» відповідає фізико-хімічним показникам соєвого шроту без додання кормових добавок та інших речовин, а в листах виробників комбікормів для тварин в Україні проінформовано, що ці продукти є високопротеїновим компонентом комбікормів і окремо ці добавки, тобто у якості готового корму для тварин, використовуватися не можуть.

Висновки спеціалізованої лабораторії з питань досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин N 189 від 05.12.2017 року підтверджують наданий позивачем опис товару при його декларуванні: «Результати експериментальних досліджень проби за визначеними фізико-хімічними показниками узгоджуються із значеннями відповідних показників щодо товару «НР 310», зазначеними у гр. 31 МД від 22.11.2017 р. №UА401010/2017/041786, що, на переконання суду, свідчить про відсутність в діях декларанта правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України, а також свідчіть про відповідність показників товару «НР310» показникам, встановленим для соєвого шроту кормових згідно ДСТУ 4230:2003.

Варто також звернути увагу, що головним державним ветеринарним дослідним органом України - Державним науково-дослідним контрольним інститутом ветеринарних препаратів та кормових добавок (далі - «Інститут»), м. Львів, вже досліджувалось питання віднесення товару «НР 310» до готових кормів, комбікормів та преміксів для сількогосподарських тварин.

Так, у своєму роз'ясненні від 13.03.2017 року №722-/1/06 Інститутом зроблено категоричний висновок: товар «НР-310» не відносяться до готових кормів, комбікормів та преміксів для сількогосподарських тварин, а можуть відноситись до моно - продуктів переробки сої та соєвого шроту.

Відповідно до п.1 розд. 1 положення Постанови Кабінету Міністрів України від 7 травня 1998 р. N 637 «Про затвердження Положення про Державний науково - дослідний контрольний інститут ветеринарних препаратів та кормових добавок та Положення про Національний центр штамів мікроорганізмів і порядок депонування штамів мікроорганізмів» (далі - «Положення»), Інститут створений з метою здійснення державного контролю за якістю, проведення стандартизації, експертизи і сертифікації … кормових добавок, сировини і продуктів тваринного походження, кормів тваринного та рослинного походження, а також депонування вакцинних, актуальних і контрольних штамів мікроорганізмів.

Згідно вимог УКТЗЕД до товарної позиції 2304 «Макуха та інші тверді відходи і залишки одержані під час вилучення соєвої олії, мелені або немелені, негранульовані або гранульовані» включається макуха та інші тверді відходи і залишки, що залишаються після добування олії із сої за допомогою розчинників, олійницького преса або роторного експелера. Ці відходи і залишки є цінним кормом для тварин, на переконання суду, ці вимоги повністю узгоджуються з якісними характеристиками товару - НР 310.

Згідно вимог УКТЗЕД до товарної позиції 2309 «Продукти, що використовуються для годівлі тварин»: до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних відходів, рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки. До цієї товарної позиції включаються підсолоджені корми та готові кормові продукти, що складаються з суміші декількох поживних речовин. До цієї товарної позиції включаються продукти, використовувані для годівлі тварин, одержані в результаті оброблення продуктів рослинного чи тваринного походження та оброблені до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідного матеріалу, наприклад, у випадку продуктів, одержаних з рослинних матеріалів, характерна клітинна будова вихідної рослинної сировини стала невпізнанною під час розгляду під мікроскопом.

З урахуванням системного аналізу вимог УКТЗЕД до товарини їх позицій 2304 та 2309, колегія суддів приходить до висновку, що вимоги до позиції УКТЗЕД 2309 не узгоджуються з якісними характеристиками товару - НР 310.

Слід також зазначити, що відповідно до ДСТУ 4230:2003 «Шрот соєвий кормовий. Загальні технічні умови» соєвий шрот кормовий отримують за схемами форм пресування-екстрагування чи прямого екстрагування з попередньо обробленого насіння сої (вологотеплова обробка) - тостування і збагачення (чи без збагачення) ліпідами (гліцеридами, жирними кислотами, натрієвими солями жирних кислот, фосфатидами, токоферолами та іншими супутніми жирам речовинами). Залежно від способу виробництва та показників якості шрот соєвий кормовий виготовляють тостований, збагачений ліпідами; у формі гранульованого і негранульованого продукту. Шрот соєвий кормовий призначений для кормових цілей безпосереднім уведенням в раціон тварин, а також для виробництва комбікормової продукції.

Отже процес біоконверсії, який застосовується при виробництві продукту НР-310 та його призначення повністю узгоджується з нормами ДСТУ 4230:2003 «Шрот соєвий кормовий. Загальні технічні умови».

Відповідно до ДСТУ 4230:2003 «Шрот соєвий кормовий. Загальні технічні умови» вміст сирого протеїну в перерахунку на абсолютно суху речовину у шроті соєвому кормовому становить не менше 42,0-45,0%», що повністю узгоджується з якісними характеристиками продукту НР-310 (вміст соєвого протеїну 56,81% у продукті НР 310).

Згідно вимог УКТЗЕД до товарної позиції 2304 «Макуха та інші тверді відходи і залишки одержані під час вилучення соєвої олії, мелені або немелені, негранульовані або гранульовані» обробка соєвого шроту з метою очищення та отримання шроту з підвищеним вмістом білків та зменшеним вмістом антипоживних факторів (антигенів, олігосахаридів, фітінової кислоти, інгібіаторв трипсину) ніяким чином не виключає такі продукти з цієї товарної позиції.

Висновки Акту про те, що кормовий шрот, що включається до товарної позиції 2304 УКТЗЕД та відповідає ДСТУ 4230:2003, це продукт переробки (відходи) сої отриманий за рахунок простих технологічних операцій (пресування, екстрагування, тостування, гранулювання) є хибним. Жодним нормативним документом не визначено поняття - «прості технологічні операції» та що вони в себе включають. Не наведено Відповідачем та ДФС України у своїх рішеннях нормативного визначення «прості технологічні операції».

Колегія суддів також вважає необґрунтованим відхилення судом першої інстанції висновків, викладених в постанові Верховного Суду від 02.03.2018 року справа № 815/2045/17, у зв'язку з тим, що хоч сторони у справах різні, варто звернути увагу на зміст спірних правовідносин, а саме, вищевказаною постановою досліджувалось правильність визначення коду УКТЗЕД на товари: соєві протеїнові продукти на основі шроту «НР - 310», виробництва компанії «Hamlet Protein A/S» (Данія), тобто зміст спірних правовідносин у даних справах є тотожним.

Вищевказаним судовим рішенням зроблено висновок, що відповідачем передчасно та за відсутності ґрунтовних підстав присвоєно новий код товару УКТЗЕД- (інші продукти для годівлі тварин), замість коду УКТЗЕД- (макуха та інші твердi відходи i залишки, одержані під час вилучення соєвої олії, мелені або немелені, негранульовані або гранульовані).

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. У зв'язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» - задовольнити, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2018 року - скасувати та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» - задовольнити.

Керуючись ст..ст. 241, 242, 308, 310, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2018 року - скасувати та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України від 03 березня 2018 року № .

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України від 03 березня 2018 року № .

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Трау нутришин Україна» (22445, Вінницька обл.., Калинівський р-н. с. Корделівка, вул.. Київська 1, ) за рахунок бюджетних асигнувань Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України (04119, м. Київ, вул.. Дегтярівська 11Г, ) суму сплаченого судового збору у розмірі 4405 (чотири тисячі чотириста п'ять) гривень.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: О.Є.Пилипенко

Суддя: О.О.Беспалов

Н.П.Бужак

Повний текст постанови виготовлено 16 квітня 2019 року.