Справа № 580/331/19
Суддя: В.В. Гаращенко
Дата ухвалення: 2019-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2019 року Справа № 580/331/19

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Гаращенко В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом гаражно-будівельного кооперативу «Захисник м. Черкаси» до Головного управління ДФС у Черкаській області про визнання незаконною та скасування вимоги про сплату боргу,-

ВСТАНОВИВ:

Гаражно-будівельний кооператив «Захисник м. Черкаси» звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Черкаській області, в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 07.12.2018 №Ю-2569-17 на суму 15124 грн. 81 коп.

В обґрунтування позовних вимог, позивачем зазначено, що 17.01.2018 сплачено суму ЄСВ в розмірі 2552 грн. за грудень 2017 на рахунок ДПІ у м. Черкаси №2301, а отже станом на 31.01.2018 недоїмка зі сплати ЄСВ в сумі 2552 грн. відсутня, а тому і підстави для нарахування пені, передбаченої ч. 10 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» відсутні.

Крім того, позивач зазначив, що відповідачем протягом строку встановленого ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» не надано вмотивоване рішення на його скаргу, а тому така вимога повинна бути скасована.

Відповідач подав відзив на адміністративний позов, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог, аргументуючи свою позицію тим, що за результатами аналізу інтегрованої картки платка податків за платежем 71010000 «Єдиний внесок нарахований роботодавцем на суми заробітної плати, винагороди, за договором, ЦПХ, допомоги по тимчасовій непрацездатності» станом на формування спірної вимоги за позивачем обліковувалась заборгованість з єдиного внеску на загальну суму 15124 грн. 81 коп., зокрема недоїмка в сумі 8937 грн. 29 коп. виникла як залишок непогашеного боргу з урахуванням частової сплати, штрафні санкції та пеня в сумі 6187 грн. 52 коп. нараховані на підставі рішення про застосування штрафних санкцій та пені за не своєчасну сплату єдиного внеску від 26.09.2018 №.

Відповідач також вказав на дотримання процедури адміністративного розгляду скарги у відповідності до п. 4 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування».

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що гаражно-будівельний кооператив «Захисник м. Черкаси» зареєстрований як юридична особа 29.10.2001 за адресою: 18008, Черкаська обл., м. Черкаси, вул. Оборонна, 12 та перебуває на обліку у ДПІ у м. Черкаси ГУ ДФС у Черкаській області і є платником єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування.

26.09.2018 Головним управлінням ДФС у Черкаській області винесено рішення № яким нараховану позивачу штраф та пеню у загальному розмірі 6187 грн. 52 коп.

07.12.2018 відповідачем на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів винесено вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ю-2569-17 на загальну суму 15124 грн. 81 коп.

Позивач не погоджуючись з такою вимогою звернувся до суду.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 67 Конституції України кожен зобов’язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року №2464-VI (далі – Закон №2464-VI ) визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.

Інструкція про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, що затверджена наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 №449 (далі – Інструкція №449) визначає процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) страхувальниками, визначеними Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування», нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів

Відповідно до ст. 2 Закону №2464 дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов'язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.

Виключно цим Законом визначаються зокрема: принципи збору та ведення обліку єдиного внеску; платники єдиного внеску; порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску.

Серед визначених ст. 3 Закону №2464 принципів збору та ведення обліку єдиного внеску наступні: законодавчого визначення умов і порядку його сплати; обов'язковості сплати; захисту прав та законних інтересів застрахованих осіб; державного нагляду за збором та веденням обліку єдиного внеску; відповідальності платників єдиного внеску та органу, що здійснює збір та веде облік єдиного внеску, за порушення норм цього Закону, а також за невиконання або неналежне виконання покладених на них обов'язків.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 4 Закону №2464 до платників єдиного внеску віднесено роботодавців, зокрема підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.

До визначених ч. 2 ст. 6 Закону №2464 обов'язків платника єдиного внеску зокрема віднесено: своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок (пункт 1); подавати звітність та сплачувати до органу доходів і зборів за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки, порядку та за формою, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов'язкового державного соціального страхування .

Частиною 4 ст. 8 Закону №2464 визначено, що порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування - Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Порядок обчислення та строки сплати єдиного внеску передбачені статтею 9 Закону №2464-VІ, якою передбачено, що:

- сплата єдиного внеску здійснюється у національній валюті зокрема шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для його зарахування;

- для зарахування єдиного внеску в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, та його територіальних органах відкриваються в установленому порядку небюджетні рахунки відповідному органу доходів і зборів. Зазначені рахунки відкриваються виключно для обслуговування коштів єдиного внеску; обслуговування коштів єдиного внеску здійснюється згідно з положенням про рух коштів, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, та центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної бюджетної політики, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, Пенсійним фондом та фондами загальнообов'язкового державного соціального страхування;

- єдиний внесок сплачується шляхом перерахування платником безготівкових коштів з його банківського рахунку;

- днем сплати єдиного внеску вважається: у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки органу доходів і зборів - день списання банком або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок органу доходів і зборів;

- єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника. За наявності у платника єдиного внеску одночасно із зобов'язаннями із сплати єдиного внеску зобов'язань із сплати податків, інших обов'язкових платежів, передбачених законом, або зобов'язань перед іншими кредиторами зобов'язання із сплати єдиного внеску виконуються в першу чергу і мають пріоритет перед усіма іншими зобов'язаннями, крім зобов'язань з виплати заробітної плати (доходу).

З огляду на положення ч. 10 ст. 9 Закону №2464 та пп. 3 п. 2 Розділу ІV Інструкції №449 днем сплати єдиного внеску вважається: у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки органу доходів і зборів день списання банком або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок органу доходів і зборів; у разі сплати єдиного внеску готівкою день прийняття до виконання банком або іншою установою членом платіжної системи документа та переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі.

Приписами ч. 12 ст. 9 Закону №2464 визначено, що єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника.

Крім того, в абз. 2 ч. 12 ст. 9 Закону №2464 вказується на пріоритетність зобов’язань зі сплати ЄСВ. Так, за наявності у платника єдиного внеску одночасно із зобов'язаннями із сплати єдиного внеску зобов'язань із сплати податків, інших обов'язкових платежів, передбачених законом, або зобов'язань перед іншими кредиторами зобов'язання із сплати єдиного внеску виконуються в першу чергу і мають пріоритет перед усіма іншими зобов'язаннями, крім зобов'язань з виплати заробітної плати (доходу).

Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені Законом № 2464 є недоїмкою ( п. 6 ч. 1 ст.1 Закону №2464, п. 2 Розділу VI Інструкції №449), яка стягується з нарахуванням пені та застосуванням штрафів (ч. 3 ст. 25 Закону №2464).

Аналогічне положення передбачено ч. 11 ст. 9 Закону №2464, відповідно до якого у разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом.

Аналізуючи наведені норми суд дійшов висновку, що зазначене нормативне регулювання і його застосування у спірних правовідносинах Закону №2464, який є спеціальним, покладає на позивача, як платника єдиного соціального внеску (у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 4), безумовний, пріоритетний обов'язок зі сплати єдиного соціального внеску шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки органів доходів і зборів.

Пунктом 1 Розділу VI Інструкції №449 також визначено, що до платників, які не виконали визначені Законом обов'язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, застосовуються заходи впливу та стягнення.

Такі заходи впливу та стягнення визначені статтею 25 закону № 2464 та деталізовані в розділі VII Інструкції №449.

Суд зазначає, що у статті 25 Закону «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» законодавець чітко визначив відповідальність платника у вигляді штрафу за несвоєчасне перерахування або несвоєчасну сплату ЄСВ та передбачив сплату пені на суму недоїмки.

Відповідно до п. 2 ч. 11 ст. 25 Закону №2464 за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

Одночасно на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу (ч. 10 ст.25 Закону №2464).

Нарахування пені, передбаченої цим Законом, починається з першого календарного дня, що настає за днем закінчення строку внесення відповідного платежу, до дня його фактичної сплати (перерахування) включно (ч. 13 ст. 25 Закону № 2464).

Прийняття рішення про нарахування пені та застосування штрафів, передбачених Законом №2464, відповідно до п. 14 ст. 25 вказаного закону, віднесено до повноважень органу доходів і зборів.

Згідно з пп. 2 п. 2 розділу VII Інструкції № 449 за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску складається рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за формою згідно з додатком 12 до цієї Інструкції. При цьому, приймається одне рішення на всю суму сплаченої (погашеної) недоїмки, незалежно від періодів та кількості випадків сплати за вказані періоди.

Порядок формування та надсилання вимоги про сплату боргу (недоїмки) визначається Законом № 2464 та Інструкцією № 449.

Пунктом 3 Розділу VI Інструкції № 449 передбачено, що вимога про сплату боргу вручається платнику органами доходів і зборів, якщо, серед іншого, платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів за встановленою формою, що є відповідним додатком до Інструкції № 449 ( п.4 розділ VI Інструкції).

Строк давності щодо нарахування, застосування та стягнення сум недоїмки, штрафів та нарахованої пені не застосовується (п.16 ст.25 Закону №2464, п. 13 розділу VII Інструкції).

Згідно з частиною 6 статті 25 Закону № 2464 за рахунок сум, що надходять від платника єдиного внеску або від державної виконавчої служби, погашаються суми недоїмки, штрафних санкцій та пені у порядку календарної черговості їх виникнення. У разі якщо платник має несплачену суму недоїмки, штрафів та пені, сплачені ним суми єдиного внеску зараховуються в рахунок сплати недоїмки, штрафів та пені у порядку календарної черговості їх виникнення.

Судом встановлено, що згідно інтегрованих карток платника ЄСВ у позивача є заборгованість по сплаті поданих останнім звітів, а саме: від 17.09.2018 №83411 по терміну сплати 20.09.2018 у сумі – 633 грн. 22 коп.; від 16.10.2018 року №88967 по терміну сплати 22.10.2018 у сумі 4352грн. 96 коп.; від 06.11.2018 року №94097 по терміну сплати 20.11.2018 у сумі 3951 грн. 11 коп.

Розрахунок фінансової санкції (штрафу) за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів ( пп. 2 п. 2 Розділу VII Інструкції №449.

Відповідно до положень п. 5 Розділу VII Інструкції № 449 підставою для нарахування пені є документи, що підтверджують суму єдиного внеску та строк його сплати, - звіт платника щодо нарахування єдиного внеску (з додатним значенням).

Дані інформаційної системи органу доходів і зборів відображаються в Інтегрованій картці платника (далі - ІКП).

Відповідно до терміну, наведеному у п. 2 Розділу І Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, затвердженого Наказом Мінфіну від 07.04.2016 №422, інтегрована картка платника є формою оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами ІКП відкриваються органами ДФС за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску, та містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу; інформаційна система органів ДФС після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в ІКП розрахункових операцій ( пункту 1 підрозділу 1 розділу II Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування.

Надані відповідачем ІКП за 2017-2018 роки, сформовані по платнику єдиного внеску гаражно-будівельний кооператив «Захисник м. Черкаси» за кодом платежу 71040000 (вид бюджету 70 - Цільові фонди), вміщують інформацію, що з огляду на вище викладені положення п. 2 п. 2 та п. 5 розділу VII Інструкції №449 є підставою для нарахування штрафів та пені, а саме дані щодо: сум заборгованості (недоїмки) з ЄСВ; сум єдиного внеску, нарахованих платником податку з посиланням на відповідний звіт платника; сплачених сум ЄСВ з посиланням на реквізити платіжного доручення; сум зменшення боргу (недоїмки); сум нарахованої пені з посиланням на період, за який нараховано пеню, та день закінчення строку внесення ЄСВ; сум нарахованих штрафів з посиланням на розмір штрафу, період прострочення сплати внеску, а також інформацію щодо нарахування ЄСВ ( строку оплати) згідно звіту платника.

З викладеного вбачається, що вказані ІКП є належними, достовірними та достатніми доказами, що підтверджують правомірність визначення позивачу штрафів та пені, зазначених у оскаржуваній вимогі про сплату боргу (недоїмки) від 07.12.2018 №Ю-2569-17.

Крім того, в позовній заяві позивач зазначає, що контролюючим органом порушено строки розгляду скарги на вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 06.02.2018 №Ю-2569-17, на підставі чого платник вважає, що його скарга є задоволеною повністю, а тому у відповідача відсутні підстави для винесення вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 07.12.2018 №Ю-2569-17, з чим суд не може погодитись з огляду на наступне.

Процедура подання та розгляду контролюючим органом скарг на вимоги про сплату недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування регулюється Порядком розгляду контролюючими органами скарг на вимоги про сплату недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування та на рішення про нарахування пені та накладення штрафу, затвердженим Наказом Мінфіну від 09.12.2015 №1124.

Відповідно до п. 1 Розділу IV зазначеного Порядку розгляду скарг платника, контролюючий орган, який розглядає скаргу платника єдиного внеску, зобов'язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його платнику єдиного внеску протягом 30 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника єдиного внеску поштою з повідомленням про вручення або надати йому під підпис. Якщо протягом цього строку вмотивоване рішення контролюючим органом не надсилається платнику єдиного внеску, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника єдиного внеску.

Судом встановлено, що скарга позивача надійшла до ДФС України 26.03.2019 року за вхідним, що підтверджується наданими доказами (інформацією щодо відстеження поштових відправлень із сайту Укрпошти).

Рішення про результати розгляду цієї скарги прийняте 20.04.2018 року, тобто протягом 30 календарних днів наступних за днем отримання скарги.

З викладеного вбачається, що скарга позивача не є узгодженою, оскільки відповідь на неї надана своєчасно.

Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу положень частини 2 статті 77 вказаного кодексу, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що адміністративний позов не підлягає до задоволення.

Відповідно до ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат у суду відсутні.

Керуючись ст. 2, 5, 6, 14, 77, 90, 241-246, 255, 263 КАС України суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня підписання рішення.

Суддя В.В. Гаращенко