Справа № 539/1231/19
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2019-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 квітня 2019 рокум. ПолтаваСправа № 539/1231/19

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Слободянюк Н.І., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Державного виконавця Солом'янського районного ВДВС міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Журавльової Єлизавети Вікторівни про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Лубенського міськрайонного суду Полтавської області з позовною заявою до Державного виконавця Солом'янського районного ВДВС міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Журавльової Єлизавети Вікторівни про визнання протиправною та скасування постанови державного виконавця Солом'янського районного ВДВС міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Журавльової Єлизавети Вікторівни "Про накладення штрафу" від 27 грудня 2018 року ВП №38678304.

Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 22 березня 2019 року справу №539/1231/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державного виконавця Солом'янського районного ВДВС міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Журавльової Єлизавети Вікторівни про визнання незаконною та скасування постанови передано на розгляд до Полтавського окружного адміністративного суду за підсудністю.

Справа надійшла до Полтавського окружного адміністративного суду 10 квітня 2019 року, що підтверджується даними реєстрації кореспонденції на вхідному штампі.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 квітня 2019 року справу передано для розгляду судді Слободянюк Н.І.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

У ході з'ясування питання чи відповідає позовна заява вимогам статей 160, 161 та 172 згаданого Кодексу та чи подано позов у строк, визначений законом, судом встановлено наступне.

Частиною другою статті 160 КАС України передбачено, що позовна заява подається у письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно зі статтею 48 вказаного Кодексу здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами), а згідно зі статтею 43 цього Кодексу здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

З тексту позовної заяви вбачається, що вона підписана ОСОБА_1 / місце проживання: АДРЕСА_1/, однак, будь-яких документів, що підтверджують адміністративну процесуальну правосуб'єктність особи, що підписала позовну заяву, до позовної заяви не додано.

Пунктом 2 частини п'ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Відповідно до частини третьої статті 287 цього Кодексу відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

Всупереч наведеному положенню позовна заява пред'явлена до державного виконавця Солом'янського районного ВДВС міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Журавльової Єлизавети Вікторівни.

Пунктом 11 частини п'ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Попри вказане, у позовній заяві не зазначено власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Частина перша статті 161 КАС України передбачає, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Частиною другою цієї статті встановлено, що суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Отже, зі змісту наведених норм слідує, що позивач, який не є суб'єктом владних повноважень, повинен додати до позовної заяви копії такої позовної заяви, а також належним чином засвідчені копії документів, доданих до позовної заяви, відповідно до кількості учасників справи.

Згідно з поданими матеріалами позивачем до адміністративного позову не додано належним чином засвідчених копій документів, доданих до позовної заяви, для відповідача.

Частиною третьої статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною другою статті 132 цього Кодексу розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 вказаного Закону визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою цієї статті за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору у вигляді 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів випливає, що позивач звернувся до суду з позовною вимогою майнового характеру - про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу ВП №38678304 від 27 грудня 2018 року, якою на позивача накладено штраф у сумі 2603,52 грн.

Отже, судовий збір за подання цього позову складає 768,40 грн /0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб/, оскільки 1 відсоток від ціни позову у цій справі є меншим ніж мінімальна гранична сума, встановлена Законом України "Про судовий збір" для сплати судового збору за подання до адміністративного суду позову майнового характеру фізичною особою.

До позовної заяви позивачем не надано документа про сплату судового збору або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною четвертою статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому згідно з частиною другою статті 94 вказаного Кодексу письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частинами четвертою та п'ятою тієї ж статті встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством /частина четверта/. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення /частина п'ята/.

Згідно з матеріалами позовної заяви позивачем до адміністративного позову на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, додано ксерокопії документів, які не засвідчені позивачем своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення у разі знаходження у нього оригіналів таких письмових доказів.

Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 287 "Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця" Кодексу адміністративного судочинства України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Частиною шостою статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У позовній заяві позивачем заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду з цим позовом у зв'язку з тим, що первісний позов (скарга) про скасування постанови про накладення штрафу ВП №38678304 від 27 грудня 2018 року була подана до Лубенського міськрайонного суду Полтавської області та ухвалою цього суду від 06 березня 2019 року у справі №359/1683/13-ц провадження у справі за скаргою ОСОБА_1 на постанову про накладення штрафу ВП №38678304 від 27 грудня 2018 року закрито на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України та роз'яснено право на оскарження дій державного виконавця з питань накладення штрафу в порядку адміністративного судочинства.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд виходить з наступного.

З тексту позовної заяви вбачається, що про порушення своїх прав оскаржуваною постановою про накладення штрафу ВП №38678304 від 27 грудня 2018 року позивач дізнався 10 січня 2019 року.

Згідно з відміткою на штемпелі поштового конверту адміністративний позов про визнання неправомірною та скасування постанови про накладення штрафу ВП №38678304 від 27 грудня 2018 року подано до суду 18 березня 2019 року, тобто після закінчення десятиденного строку звернення до суду, встановленого частиною другою статті 287 КАС України.

Суд вважає безпідставним посилання позивача на ухвалу Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 06 березня 2019 року у справі №359/1683/13-ц як на підтвердження поважності причини пропуску строку звернення до адміністративного суду, оскільки зі змісту вказаної ухвали неможливо встановити дату звернення позивача до Лубенського міськрайонного суду Полтавської області зі скаргою на постанову про накладення штрафу ВП №38678304 від 27 грудня 2018 року та дотримання ним десятиденного строку при первісному зверненні до суду з позовом (скаргою).

Доказів, які б підтверджували дату звернення до суду з такою скаргою та дату отримання позивачем ухвали Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 06 березня 2019 року у справі №359/1683/13-ц, позовна заява та клопотання про поновлення строку не містять, а відтак доказів поважності причин пропуску строку суду не надано.

Таким чином, у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду слід відмовити.

Виходячи з викладеного, позовна заява не відповідає вимогам частини третьої статті 287, частин другої та п'ятої статті 160 та частин першої, третьої, четвертої та шостої статті 161 КАС України.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Також відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 122, 123, 160 - 161, 169, 171, 248, 256, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного виконавця Солом'янського районного ВДВС міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Журавльової Єлизавети Вікторівни про визнання протиправною та скасування постанови залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду:

- позовної заяви, оформленої відповідно до статті 287, статей 160 та 161 Кодексу адміністративного судочинства України, та її копій відповідно до кількості учасників справи;

- документа про сплату судового збору у сумі 768,40 грн (за реквізитами: одержувач: УДКСУ у м. Полтаві Полтавської області, 22030101; ; банк: Казначейство України (ЕАП); МФО: 899998; розрахунковий рахунок: 4011; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: Судовий збір, за позовом____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Полтавський окружний адміністративний суд або доказів на підтвердження підстави звільнення позивача від сплати судового збору;

- належним чином засвідчених копій доказів, доданих до позовної заяви на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі засвідчених позивачем у разі знаходження у нього оригіналів доказів), в тому числі належним чином засвідчених копій паспорта та довідки про присвоєння ідентифікаційного номера позивача; та копій цих документів відповідно до кількості учасників справи;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом з доказами поважності причин пропуску строку.

Роз'яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Н.І. Слободянюк