Справа № 640/4891/19
Суддя: Костенко Д.А.
Дата ухвалення: 2019-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

15 квітня 2019 року

м. Київ

№640/4891/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Костенко Д.А., ознайомившись з позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Грейндж" (вул. Лариси Руденко, 6-А, оф. 203, м. Київ, 02140) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (вул. Хрещатик, 32А, м. Київ, 01001) (далі - Департамент), Державної архітектурно-будівельної інспекції України (бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133) (далі - ДАБІ) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним і скасувати наказ Департаменту від 14.02.2019 №59 "Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення та декларації про готовність до експлуатації об"єкта";

- зобов"язати ДАБІ поновити в "Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об"єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів" дані про зареєстроване повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 27.07.2018 №КВ 54 та декларації про готовність об"єкта до експлуатації від 01.02.2019 №КВ 31.

Позов обґрунтовано тим, що станом на 14.02.2019 у Департаменту були відсутні будь-які правові підстави вважати об"єкт будівництва позивача по вул. Русанівська набережна, 3 (реконструкція) самочинним будівництвом, що виключає застосування до спірних правовідносин положень ч. 2 ст. 391 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 №466.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі немає.

Керуючись ст.ст. 159-164, 257-262 КАС України, суд

у х в а л и в:

1. Відкрити провадження в адміністративній справі, розгляд якої здійснити за пра-вилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

2. Надіслати учасникам справи копії ухвали про відкриття провадження у справі; відповідачу - примірник позовної заяви з додатками.

3. Встановити учасникам справи наступні строки:

- відповідачам - 20-денний строк з дня отримання ухвали для подання до суду в порядку ст. 162 КАС України відзиву на позов; у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами;

- позивачу - 7-денний строк з дня отримання відзиву для подання до суду в порядку ст. 163 КАС України відповіді на відзив;

- відповідачам - 7-денний строк з дня отримання відповіді на відзив (у разі його подання) для подання до суду в порядку ст. 164 КАС України заперечень.

Заяви по суті справи (відзив, відповідь на відзив, заперечення) і додатки до них, кло-потання з процесуальних питань та заперечення на них повинні бути надіслані (надані) ін-шим учасникам справи одночасно з їх надісланням (наданням) до суду згідно із ст.ст. 79, 159-167 КАС України.

4. Сторони вправі заявити клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, яке може бути подано відповідачем у строк для подання відзиву, а позивачем - не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання. Окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності. Інформація на офіційному веб-порталі : http://court.gov.ua/fair/sud2670.

Суддя Д.А. Костенко

Інформація про процесуальні права і обов’язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов'язки. Учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов'язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов'язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п'ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв'язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб'єктом владних повноважень, може пред'явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.