Справа № 520/11036/18
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2019-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2019 р.Справа № 520/11036/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Жигилія С.П.,

Суддів: Чалого І.С. , Перцової Т.С. ,

за участю: секретаря судового засідання - Ващук Ю.О.

представника апелянта - Фещенко В.Л.

представника позивача та третьої особи - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою заступника прокурора Харківської області на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2019 року (суддя Заічко О.В.; м. Харків; повний текст ухвали виготовлено 30.01.2019 року) по справі № 520/11036/18

за позовом заступника керівника Харківської місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Харківської міської ради

до державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Харківської області Рєзанової Ірини Юріївни, треті особи: ОСОБА_4, Товариство з обмеженою відповідальністю "Актуаль", Департамент містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради

про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

05 грудня 2018 року заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду в інтересах держави в особі Харківської міської ради з адміністративним позовом до державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Харківської області Рєзанової Ірини Юріївни, треті особи: ОСОБА_4, ТОВ «Актуаль», Департамент містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради, в якому просив суд:

- поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду, визнавши підстави пропуску строку звернення до суду поважними;

- скасувати рішення № 33930089 державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Рєзанової І.Ю. від 20.02.2017 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень під реєстраційним номером 101, права власності ОСОБА_4 (податковий номер: НОМЕР_1) на нежитлове приміщення гараж АДРЕСА_1

Разом із позовом позивачем подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду в якій зазначено, що підставою для звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі Харківської міської ради з даним позовом слугувала інформація Харківської міської ради від 04.10.2018 за № 08-12/2724/2-18 (отримано прокуратурою 08.10.2018), з якої вбачаються порушення при здійсненні державної реєстрації об'єкту нерухомого майна АДРЕСА_1

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 29 січня 2019 року відмовлено у задоволенні клопотання представника прокуратури про поновлення строку звернення до суду.

Позов заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до Державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Харківської області Рєзанової Ірини Юріївни, треті особи- ОСОБА_4, Товариство з обмеженою відповідальністю "Актуаль", Департамент містобудування, архітектури та генерального плату Харківської міської ради про скасування рішення - залишено без розгляду.

Не погодившись із судовим рішенням, заступником прокурора Харківської області подано апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального права (ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень») та порушення норм процесуального права (ст.ст. 2, 3, 5, 6, 7, 53, 54, 72-77, 90, 122, 123, 242 КАС України), просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2019 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, скаржник зазначає, що всупереч, вимогам ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ст. ст. З, 6, 7, 53, 90 КАС України, судом не враховано той факт, що прокурор звернувся до суду в інтересах держави в особі Харківської міської ради, а не як законний представник інтересів Харківської міської ради. Проте, враховуючи та застосовуючи ст. 53 КАС України, Харківську міську раду визначено позивачем у справі, оскільки остання є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах та прокурором звернуто до суду в інтересах держави в особі Харківської міської ради, яка набула статус позивача у справі.

Вказує, що прокурор набуває право на реалізацію своїх функцій, визначених законом, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захист або здійснює його неналежно.

Прокурором звернуто увагу суду та зазначено як в адміністративному позові так і в заяві про поновлення пропущеного строку звернення прокурора до адміністративного суду та визнання поважною причину пропуску строку прокурором на звернення до адміністративного суду, що підставою звернення прокурора до суду в інтересах саме держави було отримання 08.10.2018 інформації Харківської міської ради №08-12/2724/2-18 від 04.10.2018 про можливі порушення під час здійснення реєстраційних дій державним реєстратором.

Проте, судом всупереч вимогам ст.ст. 72-77 КАС України, не надано оцінку тому факту, що прокурор просить, з посиланням на відповідні належні та достовірні докази, які містяться у матеріалах справи, визнати поважною причину пропуску строку звернення до суду саме прокурора, а не встановлювати поважність причин пропуску строку звернення до суду Харківської міської ради та з'ясовувати обставини, причини та умови, які перешкоджали Харківській міській раді реалізувати своє право на захист інтересів держави раніше та підстави звернення Харківської міської ради до органів прокуратури за захистом даних порушених прав держави з листом про вжиття заходів реагування органами прокуратури.

Скаржник стверджує, що Харківська міська рада та її структурні підрозділи також не знали про порушення інтересів держави та існування незаконного рішення державного реєстратора. Харківській міській раді лише взагалі було відомо про існування незаконної схеми легалізації самочинного будівництва на підставі довідок ТОВ «Актуаль».

Разом з тим, існування вказаного рішення державного реєстратора, ще не свідчить про його незаконність, а отже, про порушення інтересів держави. Таке рішення є незаконним лише за наявності певних умов, які необхідно встановлювати, що і було зроблено органами прокуратури: після отримання інформації від Харківської міської ради 08.10.2018, яка стала підставою для вжиття заходів щодо встановлення наявності порушень інтересів держави.

Відповідно до інформації Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 21.11.2018 за № 3208/0/250-18 вбачається, що Інспекцією будь-яким особам дозвіл на здійснення будівництва відносно об'єкта нерухомості (гаражу №4) не надавався.

Вказане свідчить про те, що зазначений об'єкт нерухомого майна (нежитлова будівля) є об'єктом самочинного будівництва, право власності на який здійснено незаконно та з порушенням вимог Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою КМУ від 25.12.2015 №1127.

Враховуючи зазначене, реалізуючи представницьку функцію прокуратури, закріплену чинним законодавством, прокурор звернувся до суду з даним адміністративним позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради.

Вважає, що причини з яких прокурор пропустив строк звернення до суду, є об'єктивними, оскільки про наявність даного факту порушення закону, прокурор дізнався лише 08.10.2018 - момент виникнення підстав у прокурора для звернення до суду з даним предметом спору.

Відзивів на апеляційну скаргу прокурора від учасників справи не надходило, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника апелянта, представника позивача та третьої особи - Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні клопотання представника прокуратури про поновлення строку звернення до суду, суд першої інстанції виходив з того, що адміністративний позов пред'явлено поза межами строків, встановлених ч. 3 ст. 122 КАС України.

Колегія суддів погоджується з даним висновком суду погоджується, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.3 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень. Отже, строк звернення до суду є строком пред'явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушене, так і тими суб'єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи-носія порушеного права (інтересу).

Згідно п.3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Положення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді, яким є Закон України "Про прокуратуру".

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

З урахуванням наведеної норми права, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави.

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з'ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Звертаючись до суду з позовом, представник прокуратури посилається на те, що оскарженим рішенням державного реєстратора зареєстровано право власності на об'єкт самочинного будівництва, право власності на який здійснено незаконно та з порушенням вимог Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127, чи порушено інтереси громади міста Харкова, представником якої є Харківська міська рада.

Положеннями ч. 3, 4, 5 ст. 53 КАС України встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що представник прокуратури діє як законний представник Харківської міської ради, а відлік строків звернення до суду, з урахуванням ч.3 ст.122 КАС України, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення визначених законом вимог.

Судовим розглядом встановлено, що підставою звернення представника прокуратури з позовом до суду стало звернення Харківської міської ради від 04.10.2018 про порушення прав територіальної громади, яке виражається у наявності спірного рішення від 20.02.2017 р., яким, на думку Харківської міської ради було протиправно зареєстровано право власності на об'єкт самочинного будівництва.

При цьому, Харківська міська рада не повідомила причини, які перешкоджають їй самостійно захистити інтереси, які збігаються з інтересами держави.

Доводи апеляційної скарги про поважність причин пропуску звернення представника прокуратури до суду з позовом, оскільки про порушення закону останній дізнався лише з інформації Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 21.11.2018 за № 3208/0/250-18, колегія суддів вважає необґрунтованими з вищезазначених підстав.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини «Пономарьов проти України» (№ 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов'язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (Affaire prez de Rada Cavanilles c. Espagne № 116/1997/900/1112).

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» зазначено, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв'язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (Ilhan v. Turkey № 22277/93).

Відтак, з метою забезпечення принципу правової визначеності та запобігання порушенню принципу верховенства права суди повинні досліджувати дотримання строку звернення до суду, причини його пропуску та послідовно застосовувати відповідні правові наслідки його спливу.

Харківською міською радою, в інтересах якої було подано позов органом прокуратури, не було зазначено жодних об'єктивних підстав, що позбавляли звернення до суду за оскарженням рішення відповідача від 20.02.2017 року у строки, визначені абз. 2 ч.2 ст. 122 КАС України.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, а також причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо необхідності відмовити у задоволенні клопотання представника прокуратури про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 229, 238, 241, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 319, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу заступника прокурора Харківської області залишити без задоволення.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2019 року по справі № 520/11036/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) І.С. Чалий Т.С. Перцова
Повний текст постанови складено 15.04.2019 року