Справа № 9901/978/18
Суддя: Шипуліна Т.М.
Дата ухвалення: 2019-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

08 квітня 2019 року

Київ

справа №9901/978/18

адміністративне провадження №П/9901/978/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

Головуючого - Шипуліної Т.М.

суддів: Бившевої Л.І., Васильєвої І.А., Юрченко В.П., Желтобрюх І.Л.,

за участю: секретаря Жидецької В.В.,

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Таркаєвої О.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного провадження адміністративну справу №П/9901/978/18 за позовом ОСОБА_3 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

І. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ДОВОДІВ ПОЗИВАЧА ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ВІДПОВІДАЧА

ОСОБА_3 19.12.2018 (вх. від 20.12.2018) звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом, у якому просив:

1) визнати протиправним і скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України вiд 05.11.2018 №1937/ко-18;

2) зобов'язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України переглянути на пленарному засіданні рішення колегії Комісії від 17.05.2018 №107/3п-18 по суті, тобто з повторним розглядом (перевіркою) практичного завдання, виконаного ОСОБА_3, його повторною оцінкою усіма членами Комісії і прийняттям нового рішення за результатами повторного розгляду (перевірки) практичного завдання.

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що оскаржуване рішення є протиправним, оскільки воно є немотивованим, прийнятим без розгляду по суті питання і з порушенням процедури.

Позиція ОСОБА_3, наведена у позовній заяві, відповіді на відзив та під час надання пояснень представником позивача у судовому засіданні, зводиться до таких аргументів:

1) Вищою кваліфікаційною комісією суддів України як органом, уповноваженим за результатами організованої процедури розгляду питання щодо формування суддівського корпусу приймати юридично значимі рішення про допуск/недопуск суддів (кандидатів на посаду судді) до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання, відповідність/невідповідність судді займаній посаді, порушено вимоги щодо забезпечення доступу ОСОБА_3 до суду в розумінні статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а саме:

відповідачем не дотримано вимог щодо незалежності і безсторонності при прийнятті рішення від 17.05.2018 №107/зп-18 про затвердження результатів складання анонімного письмового тестування. Так, на думку позивача, рішення від 17.05.2018 №107/зп-18 не містить мотивів його прийняття щодо суті допущених при виконанні практичного завдання помилок, кількості знятих балів за кожним недоліком, а також є необ'єктивним, оскільки за висновком незалежного експерта - доктора юридичних наук Стовби О.В. (а.с. 58-71) практичне завдання позивача у вигляді вироку відповідає загальним вимогам, що ставляться до такого виду судових рішень, і свідчить про належний рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні автора;

не забезпечено достатності перегляду рішення від 17.05.2018 №107/зп-18, оскільки відповідач, відмовляючи у такому перегляді, керувалася лише формальними підставами без фактичного розгляду порушеного позивачем питання по суті;

2) оскаржуване рішення прийнято Вищою кваліфікаційною комісією суддів України з неналежним та недопустимим здійсненням наданих їй дискреційних повноважень, передбачених абзацом 4 частини другої статті 85 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII, без запровадження процедури виконання відповідних функцій щодо перегляду рішень про результати практичного завдання іспиту у кваліфікаційному оцінюванні;

3) Вищою кваліфікаційною комісією суддів України допущено процедурні порушення при прийнятті оскарженого рішення, які полягали у:

неповідомленні позивача про розгляд питання щодо перегляду результатів його оцінювання у порядку, встановленому частиною одинадцятою статті 98 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII. Так, позивач вказує, що особисто (засобами поштового або електронного зв'язку) не повідомлявся про дату, час і місце проведення засідання, а оприлюднення такої інформації на офіційному веб-сайті Комісії здійснене за чотири, а не за десять днів, до дня проведення засідання. Згідно з позицією ОСОБА_3 Вища кваліфікаційна комісія суддів України 05.11.2018 повинна була вирішити питання про відкладення розгляду питання про перегляд рішення від 17.05.2018 №107/зп-18;

незабезпеченні прозорості проведення засідання та оголошення його результатів. Так, на думку позивача, у порушення підпункту 2.2.1 Регламенту Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, затвердженого рішенням Комісії від 13.10.2016 №81/зп-16, відповідач не розмістив рішення за результатами розгляду питання про перегляд рішення від 17.05.2018 №107/зп-18 на своєму офіційному веб-сайті, чим обмежив ОСОБА_3 в праві на отримання такої інформації, у зв'язку з тривалим ненадсиланням на його адресу відповідного рішення;

4) спірне рішення не відповідає вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідач заперечував проти задоволення позову та у відзиві на позовну заяву і під час надання пояснень в судовому засіданні зазначав такі мотиви:

відповідач провів процедуру кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді судді у відповідності до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII, Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення, затвердженого рішенням Комісії від 03.11.2016 № 143/зп-16 (у редакції, затвердженій рішенням Комісії від 13.02.2018 №20/зп-18), Порядку проведення іспиту та методики встановлення його результатів у процедурі кваліфікаційного оцінювання, затвердженого рішенням Комісії від 04.11.2016 № 144/зп-16, а також з урахуванням міжнародних стандартів, імплементованих у національне законодавство;

позивач отримав менше 50 відсотків від максимально можливого бала за виконання практичного завдання, а отже не склав іспиту, що у відповідності до статей 83-86, 93, 101 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII є підставою для прийняття рішення про невідповідність займаній посаді;

результати виконаного позивачем практичного завдання встановлювалися Вищою кваліфікаційною комісією суддів України з належним дотриманням дискреційних повноважень із забезпеченням принципу верховенства права, рівності прав учасників кваліфікаційного оцінювання, неупередженості, об'єктивності, рівного оцінювання показників, нейтральності стосовно учасників;

зміст положень абзацу 4 частини другої статті 85 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII (в редакції Закону України від 12.07.2018 №2509-VIII, чинній з 05.08.2018) дає підстави для висновку, що здійснення перегляду рішення щодо результатів виконаного учасником іспиту практичного завдання є правом, а не обов'язком Вищої кваліфікаційної комісії суддів України;

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII у редакції, яка була чинною на момент проходження позивачем кваліфікаційного оцінювання, не передбачав можливості перегляду виконаного практичного завдання;

позивач повідомлявся про дату, час і місце проведення засідання Комісії щодо розгляду питання про перегляд рішення відповідача від 17.05.2018 №107/зп-18 шляхом оприлюднення такої інформації 01.11.2018 на офіційному сайті Вищої кваліфікаційної комісії суддів України;

позивачем не наведено доводів та не надано належних і допустимих доказів наявності передбачених частиною третьою статті 88 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII підстав для скасування оскарженого рішення Комісії.

ІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Ухвалою від 26.12.2018 Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Шипуліної Т.М. відкрив провадження у справі №П/9901/978/18 за позовом ОСОБА_3 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії та призначив її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання на 25.02.2019 об 11.00 год.

Від Вищої кваліфікаційної комісії суддів України 21.01.2019 до суду надійшов відзив на позовну заяву, до якого долучено витяги з рішень Комісії від 01.02.2018 №8/зп-18, від 02.03.2018 №33/зп-18, від 17.05.2018 №107/зп-18, копії рішень Комісії від 20.07.2018 №1279/ко-18, від 05.11.2018 №1937/ко-18.

Від ОСОБА_3 25.01.2019 до суду надійшла відповідь на відзив.

Від ОСОБА_3 25.02.2019 судом отримано клопотання про витребування доказів.

Під час відкритого судового засідання 25.02.2019 за участю представників сторін у справі суд протокольною ухвалою витребував у Вищої кваліфікаційної комісії суддів України докази: протокол пленарного засідання Комісії від 05.11.2018, на якому приймалося оскаржене рішення (якщо такий вівся); відомість загальних результатів іспиту судді Сиротникова Р.Є., проведеного 28.03.2018. Наступне судове засідання призначено на 08.04.2019 о 15.00 год.

Від Вищої кваліфікаційної комісії суддів України 21.03.2019 до суду надійшли документи на виконання вимог протокольної ухвали.

Під час відкритого судового засідання за участю представників сторін 08.04.2019 судом досліджено докази у справі та за наслідками розгляду справи після виходу суду з нарадчої кімнати проголошено скорочене судове рішення про відмову у задоволенні позову.

IІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Указом Президента України від 11.05.2004 № 514/2004 ОСОБА_3 призначено строком на п'ять років суддею Московського районного суду м. Харкова.

Постановою Верховної Ради України від 19.11.2009 № 1735-VI ОСОБА_3 обрано безстроково на посаду судді Московського районного суду м. Харкова.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 01.02.2018 №8/зп-18 призначено кваліфікаційне оцінювання суддів місцевих та апеляційних судів на відповідність займаній посаді, зокрема, ОСОБА_3

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 02.03.2018 №33/зп-18 призначено проведення 28.03.2018 іспиту для суддів місцевих судів (кримінальна спеціалізація) під час процедури кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді, зокрема, ОСОБА_3, та встановила мінімально допустимий бал іспиту - 50 відсотків від максимально можливого бала у разі набрання суддею:

50 і більше відсотків від максимально можливого бала за складення анонімного письмового тестування;

50 і більше відсотків від максимально можливого бала за виконання практичного завдання.

28.03.2018 ОСОБА_3 склав анонімне письмове тестування та практичне завдання в межах процедури кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 17.05.2018 № 107/зп-18 вирішено затвердити кодовані та декодовані результати складеного суддями 28.03.2018 іспиту (анонімного письмового тестування та письмового практичного завдання) в межах процедури кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді, зокрема, ОСОБА_3

За результатами складення анонімного письмового тестування ОСОБА_3 отримав 75,375 балів, за результатами виконання практичного завдання - 43,5 балів.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 20.07.2018 № 1279/ко-18 визначено, що суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_3. не склав іспиту для суддів місцевих та апеляційних судів; відмовлено у допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді «Дослідження досьє та проведення співбесіди»; визнано суддю Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_3. таким, що не відповідає займаній посаді; висловлено пропозицію щодо внесення подання до Вищої ради правосуддя про звільнення з посади судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_3.

В обґрунтування зазначеного рішення Комісія вказала, що отриманий суддею Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_3. бал за виконання практичного завдання є меншим 50 відсотків від максимального допустимого бала, передбаченого підпунктом 5.1.1.1 та 5.1.1.2 пункту 5 глави 6 розділу ІІ «Методологія кваліфікаційного оцінювання» Положення, що у розумінні пункту 9 глави 6 розділу ІІ Положення свідчить, про те, що він не склав іспиту і не може бути допущеним до другого етапу кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді «Дослідження досьє та проведення співбесіди».

ОСОБА_3 24.09.2018 (вх. № 4085 від 24.09.2018) звернувся до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України із заявою про перегляд рішення Комісії від 17.05.2018 № 107/зп-18 щодо результатів виконаного 28.03.2018 практичного завдання в межах кваліфікаційного оцінювання.

Правовою підставою для звернення із вищезгаданою заявою позивач визначив положення абзацу 4 частини другої статті 85 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII (в редакції Закону України від 12.07.2018 №2509-VIII, чинній з 05.08.2018). В обґрунтування фактичних підстав порушеного питання ОСОБА_3 зазначив про те, що складений ним 28.03.2018 при виконанні практичного завдання обвинувальний вирок у кримінальному провадженні за своїм змістом відповідає вимогам статті 374 Кримінального процесуального кодексу України, а допущені стилістичні та орфографічні помилки не могли суттєво вплинути на отриманий бал за результатами виконання практичного завдання.

Вищою кваліфікаційною комісією суддів України 01.11.2018 на офіційному веб-сайті опубліковано інформацію щодо розгляду Комісією 05.11.2018 о 12:00 за адресою (м. Київ, вул. Механізаторів, 9) питання про перегляд рішень Комісії в межах процедури кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді щодо виконання практичного завдання (відповідно до абзацу 4 частини другої статті 85 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII (в редакції Закону України від 12.07.2018 №2509-VIII, чинній з 05.08.2018).

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 05.11.2018 № 1937/ко-18 за наслідками проведеного пленарного засідання відмовлено судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_3. у перегляді рішення Комісії від 17.05.2018 № 107/зп-18.

Приймаючи зазначене рішення, Вища кваліфікаційна комісія суддів України виходила з того, що остаточний результат виконаного суддею ОСОБА_3. практичного завдання визначений спеціальним програмним комплексом на підставі оцінок членів Комісії з урахуванням правил, встановлених Порядком проведення іспиту та методики встановлення його результатів у процедурі кваліфікаційного оцінювання, затвердженого рішенням Комісії від 04.11.2016 № 144/зп-16, а підстави для перегляду рішення Комісії від 17.05.2018 № 107/зп-18 про затвердження таких результатів відсутні.

За зверненням ОСОБА_3 від 30.11.2018 та 03.12.2018 Вища кваліфікаційна комісія суддів України супровідним листом від 04.12.2018 № 31кп-1181/18-С/8, 31кп-1181/18-С/9 направила позивачу копію рішення від 05.11.2018 №1937/ко-18.

V. ДЖЕРЕЛА ПРАВА

Відповідно до підпункту 4 пункту 16-1 Розділ XV «Перехідні положення» Конституції України (у редакції Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя), який набрав чинності з 30.09.2016) з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» відповідність займаній посаді судді, якого призначено на посаду строком на п'ять років або обрано суддею безстроково до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», має бути оцінена в порядку, визначеному законом. Виявлення за результатами такого оцінювання невідповідності судді займаній посаді за критеріями компетентності, професійної етики або доброчесності чи відмова судді від такого оцінювання є підставою для звільнення судді з посади. Порядок та вичерпні підстави оскарження рішення про звільнення судді за результатами оцінювання встановлюються законом.

У пункті 20 Розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII відповідність займаній посаді судді, якого призначено на посаду строком на п'ять років або обрано суддею безстроково до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», оцінюється колегіями Вищої кваліфікаційної комісії суддів України в порядку, визначеному цим Законом. Виявлення за результатами такого оцінювання невідповідності судді займаній посаді за критеріями компетентності, професійної етики або доброчесності чи відмова судді від такого оцінювання є підставою для звільнення судді з посади за рішенням Вищої ради правосуддя на підставі подання відповідної колегії Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.

Згідно з частинами першою, другою і третьою статті 92 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII Вища кваліфікаційна комісія суддів України є державним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.

Відповідно до частин першої та другої статті 83 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII кваліфікаційне оцінювання проводиться Вищою кваліфікаційною комісією суддів України з метою визначення здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді за визначеними законом критеріями. Критеріями кваліфікаційного оцінювання є: 1) компетентність (професійна, особиста, соціальна тощо); 2) професійна етика; 3) доброчесність.

Згідно з частиною першою статті 85 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII кваліфікаційне оцінювання включає такі етапи: 1) складення іспиту; 2) дослідження досьє та проведення співбесіди.

Відповідно до частини другої статті 85 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII іспит є основним засобом встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критерію професійної компетентності та проводиться шляхом складення анонімного письмового тестування та виконання практичного завдання з метою виявлення рівня знань, практичних навичок та умінь у застосуванні закону, здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді та з відповідною спеціалізацією.

Порядок проведення іспиту та методика встановлення його результатів затверджуються Вищою кваліфікаційною комісією суддів України.

Тестові та практичні завдання іспиту складаються з урахуванням принципів інстанційності та спеціалізації.

Вища кваліфікаційна комісія суддів України зобов'язана забезпечити прозорість іспиту. На кожному етапі та під час оцінювання результатів можуть бути присутніми будь-які заінтересовані особи.

При цьому, Законом України від 12.07.2018 № 2509-VIII доповнено частину другу статті 85 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII після абзацу третього новим абзацом такого змісту: «Вища кваліфікаційна комісія суддів України у пленарному складі може переглядати рішення, прийняті палатою чи колегією, щодо результатів виконаного учасником іспиту практичного завдання». Такі зміни до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII в цій частині набрали чинності 05.08.2018.

У відповідності до частини одинадцятої статті 98 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII Голова Вищої кваліфікаційної комісії суддів України визначає дату, час і місце проведення засідання Комісії, перелік питань, що виносяться на засідання, і не пізніш як за десять днів до засідання повідомляє про це особу, щодо якої має розглядатися питання, та оприлюднює цю інформацію на офіційному веб-сайті Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (крім засідань з організаційних питань).

Згідно з частиною другою статті 84 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання Вища кваліфікаційна комісія суддів України ухвалює одне з рішень, визначених цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 88 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII Вища кваліфікаційна комісія суддів України ухвалює мотивоване рішення про підтвердження або непідтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді.

Згідно з частиною п'ятою статті 83 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII порядок та методологія кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення затверджуються Вищою кваліфікаційною комісією суддів України

Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення затверджене рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України 03.11.2016 №143/зп-16 (у редакції рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 13.02.2018 № 20/зп-18) (далі - Положення № 143/зп-16).

Згідно з пунктом 5 розділу І Положення № 143/зп-164 рішення про черговість етапів проведення кваліфікаційного оцінювання ухвалює Комісія. Якщо не ухвалене інше рішення, першим етапом кваліфікаційного оцінювання є складення іспиту. У разі ухвалення рішення Комісії про зміну черговості етапів кваліфікаційного оцінювання порядок допуску до наступного етапу та застосування мінімально допустимих балів визначається зазначеним рішенням.

Відповідно до пункту 6 розділу І Положення № 143/зп-164 за результатами одного етапу кваліфікаційного оцінювання Комісія ухвалює рішення щодо допуску судді (кандидата на посаду судді) до іншого етапу кваліфікаційного оцінювання.

Згідно з пунктом 1 глави 1 розділу ІІ Положення № 143/зп-164 критеріями кваліфікаційного оцінювання є: 1) компетентність (професійна, особиста, соціальна); 2) професійна етика; 3) доброчесність.

Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу ІІ Положення № 143/зп-164 відповідність судді критерію професійної компетентності оцінюється (встановлюється) за такими показниками: рівень знань у сфері права (підпункт 1.1); рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні (підпункт 1.2); ефективність здійснення правосуддя (підпункт 1.3); діяльність щодо підвищення фахового рівня (підпункт 1.4).

Відповідно до пункту 3 глави 2 розділу ІІ Положення № 143/зп-164 рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні оцінюється (встановлюється) шляхом перевірки: вміння визначати, оцінювати та описувати обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі, зокрема, за наявності у модельній справі обставин, встановлених іншими судами, та їх висновків (підпункт 3.1); вміння визначати, застосовувати та наводити норми права, що регулюють відносини, які є предметом модельної справи (підпункт 3.2); вміння аналізувати і застосовувати правові позиції судів вищих інстанцій, зокрема, надавати висновки щодо застосування судами попередніх інстанцій правових позицій судів вищих інстанцій за наявності у модельній справі відповідних матеріалів (підпункт 3.3); вміння аналізувати і застосовувати практику ЄСПЛ, рішення міжнародних судових установ та/або міжнародних організацій, які підлягають застосуванню в Україні (підпункт 3.4); вміння аналізувати і робити висновки щодо відповідності (невідповідності) законодавству рішень судів попередніх інстанцій та наводити мотиви цих висновків за наявності у модельній справі відповідних матеріалів (підпункт 3.5); вміння чітко та повно викладати резолютивну частину судового рішення відповідно до визначених процесуальним законом вимог з урахуванням обраного вирішення справи по суті відповідно до матеріалів модельної справи (підпункт 3.6); вміння формулювати узагальнену правову позицію для відповідної категорії справ на підставі рішення у модельній справі (якщо модельна справа містить необхідні для цього матеріали) (підпункт 3.7); вміння викладати текст процесуального документа в офіційно-діловому стилі літературної мови чітко, зрозуміло, грамотно (підпункт 3.8); дотримання стилістики та структури судового рішення (підпункт 3.9); дотримання правил орфографії та пунктуації (підпункт 3.10); інші уміння та навички (підпункт 3.11).

Цей показник оцінюється на підставі результатів виконання практичного завдання під час іспиту.

Відповідно до пункту 1 глави 6 розділу ІІ Положення № 143/зп-164 встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям кваліфікаційного оцінювання здійснюється членами Комісії за їх внутрішнім переконанням відповідно до результатів кваліфікаційного оцінювання.

Згідно з пунктом 4 глави 6 розділу ІІ Положення № 143/зп-164 рішення про підтвердження здатності здійснювати правосуддя суддею (кандидатом на посаду судді) у відповідному суді ухвалюється у випадку отримання ним мінімально допустимих і більших балів за результатами іспиту, а також бала, більшого за 0, за результатами оцінювання критеріїв особистої компетентності, соціальної компетентності професійної етики та доброчесності.

Згідно з пунктом 6.1 пункту 6 глави 6 розділу ІІ Положення № 143/зп-164 мінімально допустимим є бал, отриманий за результатами оцінки критерію кваліфікаційного оцінювання, який дозволяє судді (кандидату на посаду судді) продовжувати участь у кваліфікаційному оцінюванні.

Відповідно до пункту 6.2 пункту 6 глави 6 розділу ІІ Положення № 143/зп-164 мінімально допустимий бал визначається для: анонімного письмового тестування (підпункт 6.2.1); виконання практичного завдання (підпункт 6.2.2); іспиту (підпункт 6.2.3).

У пункті 6.3 пункту 6 глави 6 розділу ІІ Положення № 143/зп-164 визначено, що мінімально допустимі бали при складенні анонімного письмового тестування та виконанні практичного завдання визначаються рішенням Комісії за критеріальним методом відповідно до Порядку проведення іспиту та методики встановлення його результатів. Мінімально допустимий бал при виконанні практичного завдання встановлюється для визначення мінімально допустимого бала іспиту.

Згідно з пунктом 6.4 пункту 6 глави 6 розділу ІІ Положення № 143/зп-164 мінімально допустимий бал іспиту визначається рішенням Комісії за сумою мінімально допустимих балів анонімного письмового тестування та виконання практичного завдання.

У відповідності до пункту 8 глави 6 розділу ІІ Положення № 143/зп-164 суддя (кандидат на посаду судді), який за результатами виконання практичного завдання набрав менше мінімально допустимого бала, допускається до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання у разі набрання ним мінімально допустимого бала іспиту.

Відповідно до пункту 9 глави 6 розділу ІІ Положення № 143/зп-164 суддя (кандидат на посаду судді), який за результатами етапу «Іспит» набрав менше мінімально допустимого бала, на підставі відповідного рішення Комісії не допускається до етапу «Дослідження досьє та співбесіда», припиняє участь у кваліфікаційному оцінюванні та визнається таким, що не підтвердив здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді або відповідність займаній посаді.

Згідно з пунктом 14 розділу ІІІ Положення № 143/зп-164 іспит проводиться з метою виявлення рівня знань, практичних навичок та умінь у застосуванні закону, здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді та з відповідною спеціалізацією. Іспит складається з двох стадій: 1) складення анонімного письмового тестування; 2) виконання практичного завдання.

Для цілей проведення іспиту Комісія на підставі відповідних рішень:

1) визначає мінімально допустимі бали анонімного письмового тестування та виконання практичного завдання;

2) затверджує деперсоніфіковані (кодовані) та персоніфіковані (декодовані) результати анонімного письмового тестування та практичного завдання;

3) визначає мінімально допустимий бал іспиту та затверджує його результати.

Згідно з пунктом 1 розділу V «Особливості проведення кваліфікаційного оцінювання для підтвердження відповідності судді займаній посаді» Положення № 143/зп-164 організація та проведення кваліфікаційного оцінювання судді для підтвердження відповідності судді займаній посаді здійснюється за правилами, встановленими цим Положенням, з урахуванням особливостей, передбачених цим розділом.

Згідно з пунктом 9 розділу V «Особливості проведення кваліфікаційного оцінювання для підтвердження відповідності судді займаній посаді» Положення № 143/зп-164 мінімально допустимий бал іспиту під час кваліфікаційного оцінювання суддів на відповідність займаній посаді - 50 відсотків від максимально можливого бала, встановленого в межах цього іспиту.

У відповідності до пункту 10 розділу V «Особливості проведення кваліфікаційного оцінювання для підтвердження відповідності судді займаній посаді» цього Положення за результатами кваліфікаційного оцінювання судді для підтвердження відповідності займаній посаді Комісія ухвалює одне з таких рішень: про відповідність займаній посаді судді; про невідповідність займаній посаді судді.

Порядок проведення іспиту та методика встановлення його результатів відповідно до частини другої статті 85 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» затверджені рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 04.11.2016 № 144/зп-16 (зі змінами, внесеними за рішенням Комісії від 13.02.2018 № 20/зп-18) (далі - Порядок № 144/зп-16).

Відповідно до пункту 5 розділу І Порядку № 144/зп-16 практичне завдання виконується шляхом підготовки учасником іспиту модельного рішення суду та/або продовження викладення запропонованого модельного судового рішення на підставі матеріалів модельної судової справи відповідно до процесуального законодавства, чинного на момент його виконання.

У відповідності до пунктів 6-9 розділу І Порядку № 144/зп-16 об'єктивність проведення іспиту забезпечується його прозорістю, конфіденційністю тестових запитань і практичних завдань, єдиною методикою встановлення його результатів, рівністю умов доступу до інформації про його процедуру, місце, час і тривалість проведення тощо.

Повноважними суб'єктами з питань забезпечення організаційної підготовки проведення іспиту та виконання функцій адміністративно-розпорядчого характеру Комісії (далі - уповноважені представники) є: 1) члени Комісії; 2) інспектори Комісії; 3) працівники секретаріату Комісії.

Для складення іспиту кожен його учасник забезпечується усіма необхідними матеріалами (зошитами, бланками), визначеними цим Порядком.

У разі проведення іспиту за допомогою автоматизованих систем, його проведення забезпечується спеціальним програмним комплексом.

У такому разі кожен учасник іспиту забезпечується необхідними технічними засобами та носіями.

Згідно з пунктом 2 розділу V Порядку № 144/зп-16 опрацювання матеріалів виконання практичного завдання на паперових носіях складається з таких етапів: 1) відкриття сейф-пакетів з матеріалами практичного завдання; 2) сканування зошитів для виконання практичного завдання; 3) перевірка виконаних учасниками іспиту практичних завдань; 4) вирішення питання щодо зошитів для виконання практичного завдання, які не вдалося розпізнати (комп'ютерним обладнанням не розпізнано код, не читається текст тощо (за наявності)); 5) розгляд протоколів реєстрації порушень та ухвалення відповідного рішення про врахування чи неврахування таких порушень під час встановлення результатів практичного завдання (за наявності); 6) встановлення мінімально допустимого бала та результатів виконання практичного завдання, їх оприлюднення; 7) визначення та оприлюднення переліку учасників іспиту, які отримали мінімально допустимий і більший бал.

Згідно з пунктами 9-13 розділу V Порядку № 144/зп-16 перевірка та встановлення результатів виконаного учасником іспиту практичного завдання здійснюється членами Комісії, які забезпечують проведення відповідного кваліфікаційного оцінювання. Перевірка практичних завдань може здійснюватись відповідними фахівцями у складі екзаменаційної комісії, яка утворюється рішенням Комісії. Перевірка виконаного учасниками іспиту практичного завдання полягає у встановленні його відповідності показникам методики оцінювання його результатів.

Розподіл виконаних учасниками іспиту практичних завдань для перевірки членами Комісії здійснюється з використанням спеціального програмного комплексу.

Перевірка виконаного учасниками іспиту практичного завдання полягає у встановленні його відповідності показникам методики оцінювання його результатів. Зошит для виконання практичного завдання учасника іспиту, який відмовився від його виконання, перевірці не підлягає.

Результати виконаного учасником іспиту практичного завдання встановлюються членами Комісії, після чого шляхом визначення середнього арифметичного виводиться остаточна оцінка учасника іспиту за практичне завдання. Оцінка за практичне завдання виводиться шляхом округлення до наближеного цілого числа або числа з коефіцієнтом 0,5.

Результати виконання практичного завдання оприлюднюються на офіційному веб-сайті Комісії не пізніше наступного робочого дня після їх встановлення.

Згідно з пунктом 14 розділу V Порядку № 144/зп-16 максимальна кількість балів, яку може отримати учасник іспиту за результатами виконання практичного завдання, - 120 балів.

Відповідно до підпункту 3.1.8 Регламенту Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, затвердженого рішенням Комісії від 13.10.2016 №81/зп-16, особа, стосовно якої має розглядатися питання, повідомляється про дату, час і місце проведення засідання Комісії не пізніше як за 10 днів до засідання Комісії (палати, колегії) шляхом розміщення інформації про це на офіційному веб-сайті Комісії, а також за потреби шляхом направлення повідомлення засобами поштового зв'язку, електронної пошти та/або факсу (телефаксу) (за наявності).

Відповідно до абзацу 1 підпункту 4.5.1, підпункту 4.5.2 Регламенту Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, затвердженого рішенням Комісії від 13.10.2016 №81/зп-16, у разі неявки на засідання його учасника, належним чином повідомленого (запрошеного), або за відсутності у представника відповідних повноважень головуючий ставить на обговорення пропозицію щодо можливості розгляду питання за відсутності учасника засідання.

У разі повторної неявки на засідання його учасника, належним чином повідомленого (запрошеного), головуючий ставить на обговорення пропозицію щодо можливості відкладення розгляду питання лише з поважних причин неявки та за наявності підтверджуючих документів.

Подальша неявка на засідання учасника, належним чином повідомленого (запрошеного), не перешкоджає розгляду питання за його відсутності.

Згідно з частиною другою статті 88 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII суддя (кандидат на посаду судді), який не згодний із рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України щодо його кваліфікаційного оцінювання, може оскаржити це рішення в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

У частині третій статті 88 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII визначено, що рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, ухвалене за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання, може бути оскаржене та скасоване виключно з таких підстав: 1) склад членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, який провів кваліфікаційне оцінювання, не мав повноважень його проводити; 2) рішення не підписано будь-ким із складу членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, який провів кваліфікаційне оцінювання; 3) суддя (кандидат на посаду судді) не був належним чином повідомлений про проведення кваліфікаційного оцінювання - якщо було ухвалено рішення про непідтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді з підстав неявки для проходження кваліфікаційного оцінювання; 4) рішення не містить посилання на визначені законом підстави його ухвалення або мотивів, з яких Комісія дійшла відповідних висновків.

Згідно з частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

V. ОЦІНКА СУДУ

Суд, вивчивши доводи позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх належними та допустимими доказами, надав таку оцінку аргументам, наведеним учасниками справи.

Процедура кваліфікаційного оцінювання судді, обраного на таку посаду безстроково до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», проводиться Вищою кваліфікаційною комісією суддів України для підтвердження відповідності судді займаній посаді з метою визначення здатності судді здійснювати правосуддя у відповідному суді за встановленими законом критеріями (компетентність, професійна етика та доброчесність), в особливому порядку, визначеному розділом V «Особливості проведення кваліфікаційного оцінювання для підтвердження відповідності судді займаній посаді» Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення, затвердженого рішенням Комісії від 03.11.2016 № 143/зп-16 (у редакції, затвердженій рішенням Комісії від 13.02.2018 №20/зп-18)

Кваліфікаційне оцінювання складається з двох етапів: складення іспиту; дослідження досьє та проведення співбесіди.

Перший етап кваліфікаційного оцінювання - складення іспиту включає дві самостійні стадії: анонімне письмове тестування та виконання практичного завдання.

Стадія першого етапу кваліфікаційного оцінювання - виконання практичного завдання покликана перевірити рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні на прикладі модельної справи, зокрема вміння надавати правову оцінку обставинам справи, виокремлювати істотні для певної ситуації факти, застосовувати норми права та усталену судову практику вирішення подібних питань, формулювати і обґрунтовувати свою позицію, а також грамотно викладати текст процесуального документа з урахуванням вимог закону.

Після виконання практичного завдання в рамках складення іспиту у кваліфікаційному оцінюванні здійснюється опрацювання таких матеріалів, що включає, зокрема, їх перевірку членами Комісії (з можливістю залучення до такого процесу відповідних фахівців у складі екзаменаційної комісії) на предмет відповідності показникам методики оцінювання, а також встановлення результатів.

У справі, що розглядається, за результатами опрацювання матеріалів виконаного ОСОБА_3 практичного завдання на предмет його відповідності показникам методики оцінювання виведено остаточну оцінку учасника - 43,5 балів.

Вказані результати виконання позивачем практичного завдання у кодованому і декодованому форматі затверджено рішенням від 17.05.2018 № 107/зп-18.

Запроваджене з 05.08.2018 Законом України від 12.07.2018 № 2509-VIII положення Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII щодо перегляду Вищою кваліфікаційною комісією суддів України у пленарному складі рішень, прийнятих палатою чи колегією, щодо результатів виконаного учасником іспиту практичного завдання, встановлює право, а не обов'язок Вищої кваліфікаційної комісії суддів України на здійснення такого перегляду.

Звернення позивача до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України із заявою про перегляд рішення Комісії щодо результатів виконаного практичного завдання не є безумовною підставою для здійснення відповідачем такого перегляду.

Підставою для звернення ОСОБА_3 з такою заявою та цим позовом стала його незгода із кількісним виразом затверджених рішенням від 17.05.2018 № 107/зп-18 оцінок за виконане позивачем практичне завдання.

При цьому, свої вимоги ОСОБА_3 обґрунтовує посиланням на невмотивованість проставлених балів та зроблений науково-практичний висновок по його роботі доктором юридичних наук - адвокатом Стовбою О.В.

Суд, вирішуючи питання про протиправність рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 05.11.2018 №1937/ко-18 та надаючи оцінку доводам та обґрунтуванням позивача, вважає їх непереконливими з огляду на таке.

Вища кваліфікаційна комісія суддів України дотрималася вставленої Порядком проведення іспиту та методики встановлення його результатів у процедурі кваліфікаційного оцінювання, затвердженого рішенням Комісії від 04.11.2016 № 144/зп-16 (у редакції рішення Комісії від 13.02.2018 №20/зп-18) процедури перевірки виконаного позивачем практичного завдання шляхом використання спеціального програмного забезпечення, в якому на момент оцінювання та перевірки неможливо ідентифікувати автора роботи, та визначила з використанням спеціального програмного комплексу остаточний результат виконаного практичного завдання на підставі оцінок членів Комісії шляхом проставлення середнього арифметичного бала з округленням до найближчого цілого числа або числа з коефіцієнтом 0,5.

Судом під час вирішення справи не встановлено допущення порушень Вищою кваліфікаційною комісією суддів України щодо порядку встановлення результатів виконаного позивачем 28.03.2018 практичного завдання, які затверджені рішенням Комісії від 17.05.2018 №107/зп-18. Не надано доказів щодо наявності таких обставин і позивачем.

Суд відхиляє як необґрунтовані посилання ОСОБА_3 на те, що його заяву про перегляд рішення щодо результатів виконаного практичного завдання не розглянуто по суті, оскільки негативне вирішення ініційованого у заяві позивача від 24.09.2018 питання не є тотожним нерозгляду такої заяви.

Так, рішення від 05.11.2018 №1937/ко-18 про відмову у перегляді рішення від 17.05.2018 №107/зп-18 щодо результатів виконаного практичного завдання прийняте за наслідками розгляду Вищою кваліфікаційною комісією суддів України відповідної заяви ОСОБА_3 від 24.09.2018, у зв'язку з невстановленням відповідачем обставин, які б давали підстави для такого перегляду.

Судом під час вирішення справи не встановлено порушень Вищою кваліфікаційною комісією суддів України порядку здійснення наданих їй дискреційних повноважень, передбачених абзацом 4 частини другої статті 85 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII (у редакції, чинній з 05.08.2018).

Не впливають на правильність оскарженого рішення повідомлення позивача про проведення засідання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України шляхом оприлюднення відповідної інформації на офіційному веб-сайті за чотири дні до такого засідання, оскільки ОСОБА_3 не навів переконливих доводів та не надав доказів наявності взаємозв'язку між такими діями Комісії та несприятливими для позивача результатами розгляду заяви.

Аргумент ОСОБА_3 щодо несвоєчасного отримання від Вищої кваліфікаційної комісії суддів України інформації про наслідки розгляду заяви позивача від 24.09.2018 також не є підставою для скасування оскарженого рішення від 05.11.2018 №1937/ко-18, оскільки не спростовує правильності викладених у ньому висновків.

Оцінюючи в сукупності докази, аргументи сторін, Верховний Суд встановив, що Ввідповідач, приймаючи оскаржуване рішення, діяв у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та Законами України, з урахуванням усіх обставин і належним наданням їм оцінки, та дійшов обґрунтованого висновку про відмову у перегляді рішення щодо результатів виконаного практичного завдання.

Аргументи позивача спростовані судом наведеною оцінкою, підстави для задоволення позову в частині позовних вимог про визнання протиправним і скасування рішення від 05.11.2018 №1937/ко-19 відсутні.

Оскільки позовні вимоги ОСОБА_3 про зобов'язання Комісії переглянути у пленарному засіданні рішення відповідача від 17.05.2018 №107/зп-18 є похідними від позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення від 05.11.2018 №1937/ко-18, суд також не вбачає підстав для їх задоволення.

Керуючись статтями 2, 22, 139, 241, 243, 262, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволені позову ОСОБА_3 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення складене та підписане 15.04.2019.

............................

...........................

...........................

...........................

...........................

Т.М. Шипуліна,

Л.І. Бившева,

І.А. Васильєва,

В.П. Юрченко,

І.Л. Желтобрюх

Судді Верховного Суду