Справа № 711/12517/14-а
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2019-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Імнем України

17 квітня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Коротких А.Ю.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 18 лютого 2019 року, що прийнята у місті Черкаси, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_5 до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Черкаській області про визнання неправомірними дій та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 звернувся до суду першої інстанції із заявою, в якій, посилаючись на статтю 383 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), просив винести ухвалу в порядку передбаченому статтею 249 КАС.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28.09.2018, що залишена без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.12.2018 заяву ОСОБА_5, подану в порядку статті 383 КАС повернуто позивачу.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 18 лютого 2019 року виправлено описку у вступній частині ухвали від 28.09.2018, винесеній по справі за заявою ОСОБА_5, поданої в порядку статті 383 КАС, а саме: виключено з тексту слова «до Сумського».

ОСОБА_5 в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на незаконності оскаржуваної ухвали.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Приймаючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив із необхідності виправлення технічної помилки, що була допущена у вступній частині ухвали від 28.09.2018.

Так, у вступній частині ухвали Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28.09.2018 зазначалося: «Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Кондрацька Н.М., розглянувши у письмовому провадженні в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси суду заяву ОСОБА_5, подану в порядку ст.ст.383 Кодексу адміністративного судочинства України до Сумського по справі № 711/12517/14-а».

З наведеного вбачається, що при складенні тексту вказаної ували, судом першої інстанції було допущено технічну помилку у вступній частині та після слів « <…> Кодексу адміністративного судочинства України» вказано слова «до Сумського», які не стосуються цього рішення.

Відповідно до частин першої, другої статті 253 КАС суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що у суду першої інстанції були достатні підстави для внесення спірного виправлення в ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28.09.2018.

Щодо посилань на неповідомлення позивача завчасно про розгляд питання виправлення описки, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 253 КАС питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Отже, питання про внесення виправлень у судове рішення може бути вирішено в порядку письмового провадження, тобто без повідомлення учасників справи. Водночас, суд вправі розглянути це питання в судовому засіданні, повідомивши про це учасників справи.

На переконання колегії суддів, спірне виправлення не є таким, що потребує обов'язкового залучення до його розгляду учасників справи, оскільки є виключно технічним та жодним чином не впливає на зміст та суть ухваленого рішення, до якого були внесені спірні зміни. Тому, беручи до уваги право суду розгляду питання про внесення виправлень в порядку письмового провадження, то затримка в отримані позивачем повідомлення про розгляд цього питання, не може слугувати підставою для скасування оскаржуваної ухвали, на правильності якої по суті наголошувалося вище.

Решта доводів апеляційної скарги не є такими, що свідчать про протиправність чи необґрунтованість оскаржуваного рішення суду, а тому відхиляються апеляційним судом.

Окрім того, колегія суддів звертає увагу на те, що апеляційна скарга містить грубі вислови, які свідчать про неповагу до суду, що є абсолютно неприпустимим.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що підстави для скасування оскаржуваної ухвали відсутні.

Відповідно до пункту 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов'язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 311, 312, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення, а ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 18 лютого 2019 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя І.В. Федотов