Справа № 813/3354/18
Суддя: Ніколін Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2019-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2019 рокуЛьвів№ 857/364/19

Колегія суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді Ніколіна В.В.,

суддів Заверухи О.Б., Старунського Д.М.

за участі секретаря судового засідання Чопко Ю.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1, ОСОБА_2 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2018 року (суддя - Сакалош В.М., м. Львів, повний текст судового рішення складено 28 листопада 2018 року) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 про визнання протиправними рішень,зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1, ОСОБА_2 26.07.2018 звернулися до суду з позовом до Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у м. Львові, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3, у якому просив: визнати незаконними відмови, надані Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові ОСОБА_2 від 14.03.2018 №0006-849, та ОСОБА_1 від 23.05.2018 №0006-1792 та від 19.07.2018 №0006-2552; зобов'язати Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові скасувати право на початок виконання будівельних робіт, набуте ОСОБА_3 на підставі «Повідомлення про початок виконання будівельних робіт» від 20.03.2013 №ЛВ40, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта, про що повідомити Держархбудінспекцію про таке скасування для виключення запису з реєстру про реєстрацію повідомлення від 20.02.2013 №ЛВ40, а про скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого (вказаного) повідомлення протягом трьох робочих днів повідомити замовника ОСОБА_3 В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначають, що ОСОБА_3 при зверненні до Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у Львівській області з повідомленням про початок будівельних робіт повідомив недостовірні дані, у зв'язку з чим, позивачі зверталися до відповідача із повідомленнями про внесення ОСОБА_3 до повідомлення про початок будівельних робіт недостовірних даних. Позивачі наголошують, що відповідач при виявленні недостовірної інформації має право скасувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2018 року у справі №813/3354/18 в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, його оскаржили позивачі, які із покликанням на незаконність та необґрунтованість рішення суду першої інстанції, просять його скасувати та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги покликаються на обставини, викладені у позовній заяві, яким суд першої інстанції не надав належної правової оцінки.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача у відзиві на апеляційну скаргу заперечує вимоги такої, вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Відповідач по справі правом подання письмового відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника третьої особи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з огляду на наступне.

Постанова суду першої інстанції мотивована безпідставністю позовних вимог.

Такі висновки суду першої інстанції частково відповідають встановленим обставинам справи, проте зроблені з порушенням норм процесуального права, з таких міркувань.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час розгляду апеляційної скарги, що 04.03.2018 ОСОБА_2 звернувся до начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові із заявою, у якій просив скасувати право ОСОБА_3 на початок виконання будівельних робіт шляхом видачі відповідного розпорядчого акта, повідомити Державну архітектурно-будівельну інспекцію України про таке скасування для виключення запису про реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 20.02.2013 №ЛВ40, а також протягом трьох днів з дня скасування письмово повідомити замовника - ОСОБА_3

Листом від 14.03.2018 №0006-849 начальник Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові повідомив позивача про те, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю в разі виявлення факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, а також в разі виявлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю. Зазначено, що підстави для скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт можуть бути встановлені органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведення перевірки відповідного об'єкта будівництва. Повідомлено, що Інспекцією в 2016 році було організовано проведення перевірки об'єкта «Будівництво індивідуального житлового будинку на вул. Підлісна, 23 у м. Львові», однак відповідно до даних акту перевірки від 11.10.2016 провести перевірку не вдалось через відсутність суб'єкта містобудування на об'єкті будівництва. Таким чином, підстав для скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт виявлено не було. З метою вирішення порушеного у заяві питання, позивачу запропоновано звернутися в Інспекцію з мотивованою заявою про проведення перевірки на об'єкті «Будівництво індивідуального житлового будинку на вул. Підлісна, 23 у м. Львові».

ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 02.04.2018 звернувся до начальника Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у м. Львові із заявою на підставі частини другої статті 8 Закону України «Про звернення громадян», у якій просив провести перевірку виявлення факту подання недостовірних даних наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 20.02.2013 №40, які є підставою вважати об'єкт самочинного будівництва, таким, що будується без належно затвердженого проекту. Крім цього, заявник просив скасувати право ОСОБА_3 на початок виконання будівельних робіт шляхом видачі відповідного розпорядчого акта, повідомити Державну архітектурно-будівельну інспекцію України про таке скасування для виключення запису про реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 20.02.2013 №ЛВ40, а також протягом трьох днів з дня скасування письмово повідомити замовника - ОСОБА_3

Листом від 23.05.2018 №0006-1792 начальник Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові повідомив заявника про те, що при виході за адресою у м.Львів, вул. Підлісна, 23 здійснити перевірку у відповідності до пункту 9 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553) не було можливим, оскільки суб'єкт будівництва або їх уповноважені представники були відсутні. Зазначено, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові здійснюються заходи щодо розшуку суб'єктів будівництва за вищезгаданою адресою, з метою подальшого проведення перевірки.

ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 04.06.2018 звернувся до начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові із заявою на підставі частини другої статті 8 Закону України «Про звернення громадян», у якій просив провести перевірку виявлення факту подання недостовірних даних наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 20.02.2013 №40, які є підставою вважати об'єкт самочинного будівництва, таким, що будується без належно затвердженого проекту. Крім цього, заявник просив скасувати право ОСОБА_3 на початок виконання будівельних робіт шляхом видачі відповідного розпорядчого акта, повідомити Державну архітектурно-будівельну інспекцію України про таке скасування для виключення запису про реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 20.02.2013 №ЛВ40, а також протягом трьох днів з дня скасування письмово повідомити замовника - ОСОБА_3

Листом від 09.07.2018 №0006-вих-2375 начальник Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові повідомив заявника про те, що на підставі направлення від 07.06.2018 №321-пп для проведення позапланового заходу (строк дії з 09.07.2018 до 13.07.2018) Інспекцією проводяться заходи державного контролю щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт на об'єкті будівництва за адресою м. Львів, вул. Підлісна, 23.

Начальник Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові 19.07.2018 листом №0006-2552 повідомив заявника про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, реставрації, капітального ремонту під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Під час перевірки з виїздом на місце встановлено, що будівельні роботи не проводяться.

Не погодившись із вказаними діями відповідача, позивач звернулася до суду з даним адміністративним позовом.

Так, частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно з пунктом 6 Порядку №553 органи державного архітектурно-будівельного контролю проводять планові перевірки об'єктів містобудування не частіше ніж один раз на півроку. Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на п'ять робочих днів.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Предметом позову у даній справі є, зокрема, відповіді відповідача №0006-849 від 14.03.2018, №0006-1792 від 23.05.2018 та №0006-2552 від 19.07.2018, якими відмовлено позивачу у задоволенні вимог їх заяв.З матеріалів справи встановлено, що позивачі зверталися до відповідача із заявами, в яких просили провести позапланову перевірку на об'єкті будівництва «Будівництво індивідуального житлового будинку на вул. Підлісній, 23 у м.Львові» по вул. Підлісній, 23 у м.Львові з метою з'ясування достовірності інформації, яку ОСОБА_3 вказав при зверненні до Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у Львівській області з повідомленням про початок будівельних робіт.

Таким чином, підставою для проведення перевірки на об'єкті будівництва були звернення ОСОБА_1, та ОСОБА_2 від 04.03.2018, 02.04.2018 та від 04.06.2018. У вказаних зверненнях зазначалося, що реконструкція з розширенням, яка була проведена біля будинку №23 на вул. Піділісній у м.Львові на земельній ділянці, що перебуває у спільній власності ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, - була проведена без відповідних дозволів, погоджень та рішень на проведення такої уповноважених на те органів державної влади та місцевого самоврядування.

Процедура скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт передбачена Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

Відповідно до пункту 15 цього Порядку у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні, які не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

Замовник (його уповноважена особа) зобов'язаний протягом трьох робочих днів з дня самостійного виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) у поданому повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомленні про початок виконання будівельних робіт або отримання відомостей про виявлення недостовірних даних подати виправлені (достовірні) дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення їх до реєстру шляхом подання особисто або надсилання відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві заяви за формою згідно з додатком 3 до цього Порядку та повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку в одному примірнику.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомленні про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, до реєстру згідно з цим Порядком.

Відомості щодо внесення даних, зазначених у повідомленні, в якому виявлено технічну помилку або недостовірні дані, підлягають виключенню з реєстру в установленому порядку.

До замовника, який самостійно виявив допущену технічну помилку і в передбаченому цим пунктом Порядку подав відповідну заяву, штрафні санкції за раніше подане з помилками повідомлення або виявлені в ньому недостовірні дані не застосовуються.

У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, також може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання підготовчих або будівельних робіт; отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником будівництва; встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держархбудінспекція виключає з реєстру запис про реєстрацію повідомлення не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю також скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, за рішенням суду, що набрало законної сили.

Про скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовнику протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Замовник будівництва після скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, може повторно надіслати повідомлення згідно з вимогами, встановленими пунктом 13 цього Порядку. Отже, у вказаному Порядку наведені виключні підстави, за наявності яких право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Судом встановлено, що на підставі заяв позивачів від 02.04.2018 та 04.06.2018 відповідачем проводився вихід на об'єкт «Будівництво індивідуального житлового будинку по вул. Підлісній, 23 у м. Львові» з метою проведення перевірки. Однак, здійснити перевірку у відповідності до вимог пункту 9 Порядку №553, не було можливим, оскільки суб'єкти будівництва або їхні уповноважені представники на час проведення перевірки були відсутні.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи; отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб'єкт містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас, апеляційний суд бере до уваги те, що Інспекцією складено акт №1/401-пп, яким встановлено, що Інспекцією ДАБК у Львівській області винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 16.07.2013 №1ф-240-ф та притягнуто до відповідальності гр. ОСОБА_3 за внесення недостовірних даних у повідомлення про початок будівельних робіт з будівництва індивідуального житлового будинку по вул. Підлісна, 23 у м.Львові та розпочато будівельні роботи без виготовлення проектної документації або ж будівельного паспорта та влаштування фундаменту будинку на відстані 1,3 м від господарської будівлі на суміжній земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 у м.Львові.

Таким чином, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові не встановило жодних із вказаних у Порядку обставин, які б були підставою для скасування ОСОБА_3 права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт.

Щодо оскаржених відповідей відповідача №0006-849 від 14.03.2018, №0006-1792 від 23.05.2018 та №0006-2552 від 19.07.2018, суд зазначає, що у них відповідач належним чином у відповідності до покладених повноважень повідомляв позивачів про результати розгляду їхніх звернень. У зв'язку з цим, жодних підстав для визнання вказаних відповідей - відмов протиправними немає.

Щодо позовних вимог в частині зобов'язання Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові скасувати право на початок виконання будівельних робіт, набуте ОСОБА_3 на підставі «Повідомлення про початок виконання будівельних робіт» від 20.03.2013 №ЛВ40, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта, про що повідомити Держархбудінспекцію про таке скасування для виключення запису з реєстру про реєстрацію повідомлення від 20.02.2013 №ЛВ40, та про скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого (вказаного) повідомлення протягом трьох робочих днів повідомити замовника ОСОБА_3, апеляційний суд зазначає таке.

Правовідносини з приводу строків звернення до адміністративного суду унормовані статтею 122 КАС України.

За правилами статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 120 КАС України встановлено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Так, з матеріалів справи видно, що про існування повідомлення «Про початок виконання будівельних робіт» від 20.03.2013 №ЛВ40, на підставі якого ОСОБА_3 набув право на виконання будівельних робіт,позивачу було відомо ще з дати його прийняття відповідачем. Водночас, таке оскаржене позивачем лише у липні 2018 року, тобто із значним пропуском встановленого законодавством строку, більш ніж через 5 років після його прийняття.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Слід зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, враховуючи те, що позивачем пропущений встановлений законом строк звернення до суду з даними позовними вимогами та будь-яких обґрунтувань обставин та доказів, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивачем не наведено та не доведено, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позовних вимог у відповідній частині у відповідності до вимог КАС України.

Рішенням Конституційного Суду України №17-рп/2011 від 13.12.2011 визначено, що держава може встановлювати відповідні процесуальні строки, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судових захист і доступ до правосуддя.

Положеннями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України з 1997 року, кожному гарантується право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому, якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип resjudicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява №3236/03, п.41, від 03.04.2008).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Отже, поважними причинами пропуску строку на подання позову можуть бути визнані лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та повинні бути підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 24.04.2018 у справі №816/1630/17.

Також необхідно зауважити, що відповідно до змісту положень КАС України особа, яка вважає, що рішенням, діями чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи законні інтереси, повинна подати відповідну позовну заяву у визначений законодавством строк, а у випадку його пропуску з поважних причин - в найкоротший час після того, як відпали обставини, які об'єктивно перешкоджали своєчасному зверненню до суду. Підстав для визнання поважними причин пропуску такого строку позивачем не наведено і судом не отримано. Вищевказаних обставин справи суд першої інстанції безпідставно не врахував.

Відповідно до частини третьої статті 123 КАС України (в редакції, чинній на час розгляду справи в суді першої та апеляційної інстанції) якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, а інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Згідно з частиною першою статті 319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, встановлено, що позивачами пропущений встановлений законом строк звернення до суду з даним позовом, з огляду на, що суд апеляційної інстанції приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у відповідній частині у відповідності до вимог статті 123 КАС України.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову, цих обставин не врахував та не дав їм належної оцінки, що є безсумнівною підставою для скасування рішення суду та прийняття нової постанови про залишення позовних вимог без розгляду в частині зобов'язання Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові скасувати право на початок виконання будівельних робіт, набуте ОСОБА_3 на підставі «Повідомлення про початок виконання будівельних робіт» від 20.03.2013 №ЛВ40, на підставі якого ОСОБА_3 набув право на виконання будівельних робіт.

Керуючись ч.3 ст.243, 308, 310, 315, 319, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1, ОСОБА_2 задовольнити частково.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2018 року в частині відмови в задоволенні позову про зобов'язання Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові скасувати право на початок виконання будівельних робіт від 20.03.2013 - скасувати та прийняти в цій частині постанову, якою ці позовні вимоги - залишити без розгляду.

В решті рішення залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя В. В. Ніколін
судді О. Б. Заверуха
Д. М. Старунський
Повне судове рішення складено 11 квітня 2019 року.