Справа № 160/8428/18
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2019-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 березня 2019 року Справа № 160/8428/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Дєєва М.В., при секретарі судового засідання - Сергієнка В.Ю., за участю представника позивача - Олюхи В.Г. та представника відповідача - Простяк О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу
за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Криворізький завод «Універсал»
до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.11.2018 р., відкрито у справі провадження, призначено підготовче судове засідання за правилами загального позовного провадження на 11.12.2018 р. та встановлено відповідачу п'ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали для подання відзиву на позовну заяву та всіх документів, що підтверджують заперечення проти позову.
На виконання вимог ухвали суду від 15.11.2018 р., у судовому засіданні 11.12.2018 р. відповідачем надано суду відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити. Від позивача 10.12.2019р. до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату.
11.12.2018р. у судовому засіданні оголошено перерву у підготовчому провадженні Наступне судове засідання призначено на 15.01.2019р.
У судовому засіданні 15.01.2019р. оголошено перерву у підготовчому провадженні, у зв'язку з неявкою у судове засідання позивача без поважних причин. Наступне судове засідання призначено на 05.02.2019р.
Відповідно до довідки секретаря судового засідання Сергієнка В.Ю. судове засідання 05.02.2019 р. знято з розгляду, у зв'язку із перебуванням судді Дєєва М.В. на лікарняному. Наступне судове засідання призначено на 05.03.2019 р.
05.03.2019 р. у судовому засіданні задоволено клопотання представника позивача про надання йому часу для ознайомлення з відзивом на позовну заяву та оголошено перерву у підготовчому провадженні. Наступне судове засідання призначено на 15.03.2019 р.
У судовому засіданні 15.03.2019 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у наступному судовому засіданні. Наступне судове засідання призначено на 27.03.2019 р.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.03.2019р. продовжено строк підготовчого провадження у справі на тридцять днів.
У судовому засіданні 27.03.2019р. розпочато судовий розгляд справи по суті. Представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі, представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступні обставини.
Судом встановлено, що на підставі пп. 19і 1.1. п. 19і 1 ст. 19і, пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 розділу І Податкового кодексу України, у порядку пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 та ст. 76 глави 8 розділу II Податкового кодексу України, проведено камеральну перевірку Товариства з додатковою відповідальністю «Криворізький завод «Універсал» з питання своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних складених за червень, вересень - грудень 2017 року, січень - травень 2018року, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням граничних строків реєстрації, за результатами якої складено акт від 10.07.2018 р. №550/12-11/1234929 (далі - Акт перевірки).
Відповідно до висновків Акту перевірки зазначено, що дані камеральної перевірки свідчать про порушення граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТДВ «Криворізький завод «Універсал». Відповідальність платника передбачена пунктом 120і.1. статті 120і глави 11 розділу II Податкового кодексу України. Загальна сума штрафу 140541,03 грн.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх прав та обов'язків, компетенції контролюючих органів, повноважень і обов'язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України ( в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Згідно з п. п. 20.1.4. п.20.1. ст. 20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Відповідно до пункту 21.1. ст. 21 Податкового Кодексу, посадові особи контролюючих органів зобов'язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами, а також не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій.
Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Пунктом 75.1.1 статті 75 ПК України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Згідно з п.76.1 статті 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.
Пунктом 86.2 статті 86 ПК України встановлено, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Так, згідно з положеннями пункту 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час зафіксовані у квитанції.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Так, відповідно до п. 120-1. ст. 120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування. - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до ЗО календарних днів; ЗО відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Разом з тим, позивачем не оспорюється сам факт несвоєчасності реєстрації вказаних податкових накладних, а як на підстави для визнання протиправним та скасування оспорюваного податкового повідомлення-рішення позивач посилається на порушення порядку оформлення Акту перевірки, а саме, в Акті перевірки податковим органом зазначено код ЄДРПОУ ТДВ «Криворізький завод «Універсал» - 1234929, проте, правильним кодом ЄДРПОУ ТДВ «Криворізький завод «Універсал» є код 01234929.
Проте, суд вважає, що дана помилка в коді ЄДРПОУ ТДВ «Криворізький завод «Універсал», яка зазначена в Акті перевірки податковим органом є опискою та не впливає на розрахунок суми штрафу.
Що стосується позиції позивача щодо відсутності повноважень у головного державного ревізора - інспектора відділу адміністрування ПДВ території обслуговування Криворізької південної ОДПІ Пашинної І.Г. проводити камеральну перевірку платника податків ТДВ «Криворізький завод «Універсал» з питань своєчасності реєстрації податкових накладних, у зв'язку з тим, що з 01.01.2017 року податкові інспекції не мають права проводити перевірки платників податків відповідно до обмеження законом кола їх повноважень, суд зазначає наступне.
Так, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» №1797-УІІІ від 21.12.2016р., який набрав чинності з 01.01.2017р., внесено зміни до Податкового кодексу України, зокрема, щодо контрольно-перевірочної роботи.
Статтю 19-1 Податкового кодексу України, в редакції Закону України №1797-УІІІ. викладено в наступній редакції: контролюючі органи виконують, зокрема такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів.
Крім того, згідно з пунктом 8 розділу І Закону України №1797-УІІІ Податковий кодекс України було доповнено статтею 19-3, яка, в свою чергу, визначає функції державних податкових інспекцій. Так, згідно з вказаної статті, державні податкові інспекції: здійснюють сервісне обслуговування платників податків; здійснюють реєстрацію та ведення обліку платників податків та платників єдиного внеску, об'єктів оподаткування та об'єктів, пов'язаних з оподаткуванням; формують та ведуть Державний реєстр фізичних осіб - платників податків, Єдиний банк даних про платників податків - юридичних осіб, реєстри, ведення яких покладено законодавством на контролюючі органи; виконують інші функції сервісного обслуговування платників податків, визначені законом.
Тобто, функцію контрольно-перевірочної роботи за приписами підпункту 19-1.1.1 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України в редакції Закону України №1797- VIII закріплено виключно за контролюючими органами обласного та центрального рівнів.
Судом встановлено, що головний державний ревізор - інспектор відділу адміністрування ПДВ території обслуговування Криворізької південної ОДПІ Пашинна І.Г. мала повноваження проводити камеральну перевірку платника податків ТДВ «Криворізький завод «Універсал» з питань своєчасності реєстрації податкових накладних, оскільки на момент складання Акту перевірки обіймала посаду головного державного ревізора - інспектора у штатному розписі управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДФС у Дніпропетровській області.
Таким чином, позивачем не наведено жодних підстав та не надано жодних доказів, які б свідчили про протиправність оспорюваного податкового повідомлення-рішення з урахуванням встановлених судом обставин та фактів, які не спростовані позивачем.
Оцінюючи наявні докази, суд дотримується позиції, вказаної у рішенні Європейського суду з прав людини, яку він висловив у пункті 53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», відповідно до якої, суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом».
Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберга таксі Актіеболаг» та Вуліч проти Швеції» Суд визначив, що «...адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.».
В адміністративному судочинстві діє принцип офіційності, який полягає в активній позиції суду щодо з'ясування всіх обставин у справі. Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.
Відповідач належними доказами підтвердив правомірність винесеного податкового повідомлення - рішення, а отже, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 139, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 05.04.2019 року.

Суддя М.В. Дєєв