Справа № 120/470/19-а
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2019-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

10 квітня 2019 р. Справа № 120/470/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дончика В.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Слободянюка В.О.,

позивача: ОСОБА_1,

представника відповідача: Чайки А.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення без розгляду адміністративного за позову ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги про сплату боргу

в с т а н о в и в :

11.02.2019 року ОСОБА_1 звернулась в суд з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги про сплату боргу.

Ухвалою суду від 18.02.2019 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні 12.03.2019 року.

12.03.2019 року до суду надійшла заява представника відповідача про залишення позову без розгляду, у зв'язку із пропуском позивачкою строку звернення до адміністративного суду (вх. №13527).

У судовому засіданні 12.03.2019 року представник відповідача підтримав подане клопотання, просив адміністративний позов ОСОБА_1 залишити без розгляду, у зв'язку із пропуском позивачкою строку звернення до суду.

Ухвалою суду із занесенням до протоколу судового засідання від 12.03.2019 року задоволено клопотання позивачки, відкладено судове засідання на 10.04.2019 року з метою надання ОСОБА_1 часу для підготовки заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого.

13.03.2019 року до суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву (вх. 13781 від 13.03.2019 року).

25.03.2019 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про зміну предмету адміністративного позову (вх. № 16168).

В судовому засіданні 10.04.2019 року ухвалою суду із занесенням до протоколу судового засідання, заяву ОСОБА_1 про зміну предмету адміністративного позову повернуто позивачці на підставі ч. 7 ст. 47 КАС України, у зв'язку із ненаданням суду доказів направлення копії вказаної заяви та доданих до неї документів відповідачу.

В зв'язку з чим, судом продовжено розгляд клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду, у зв'язку із пропуском позивачкою строку звернення до адміністративного суду та поставлено його на подальше обговорення.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримав заявлене клопотання, просив адміністративний позов ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Позивачка у судовому засіданні зазначила, що заяви, клопотання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом у неї відсутні.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Стаття 5 КАС України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Як передбачає частина перша статті 120 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Правовий припис "в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом" означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, який встановлений законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України та не зловживаючи ними.

Як видно із матеріалів справи позивачка просить визнати протиправною та скасувати податкову вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ф-371-23 від 09.01.2019 року, яку вона вказує, що отримала 28.01.2019 року.

Разом з тим, доказів отримання оскаржуваної вимоги саме 28.01.2019 року, позивач до суду не надала.

Натомість, в матеріали справи, позивач надала цю ж вимогу, з відміткою про її отримання 16.01.2019 року.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010р. № 2464-VI (далі - Закон №2464-VI).

Згідно з частини першої статті 2 Закону №2464-VI дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов'язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.

Відповідно до пунктів три та чотири частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI платник єдиного внеску зобов'язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Згідно пункту дев'ятого частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Таким чином, в разі незгоди з рішенням контролюючого органу, платник єдиного внеску має право оскаржити її в адміністративному чи судовому порядку протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання такого рішення.

Так, судом з'ясовано, вимогу про сплату боргу (недоїмки) Головного управління ДФС у Вінницькій області № Ф-371-23 від 09.01.2019 року позивачкою отримано 16.01.2019 року.

В адміністративному порядку позивачка вимогу не оскаржувала.

Разом з тим, до суду, згідно відстеження трек-номера 880 на сайті http://ukrposhta.ua/vidslidkuvati-forma-poshuku, квитанції про оплату судового збору № 0.0..1, позивачка з позовом звернулась лише 06.02.2019 року, тобто з порушенням десятиденного строку судового оскарження вимоги зі сплати єдиного внеску.

При цьому, позивачка не наводить будь-яких обставин, що унеможливлювали оскаржити вимогу у встановлені строки та наявність поважних причин невчасного звернення до суду.

Відповідно до пункту восьмого частини першої статті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 123 КАС України передбачено, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З огляду на викладене, враховуючи те, що позивачем подано позов з пропуском встановленого строку, доказів поважності причин їх недотримання суду надано не було, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в :

Клопотання представника відповідача задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги про сплату боргу, - залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 15.04.2019 року.

Суддя Дончик Віталій Володимирович