Справа № 826/16246/17
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2019-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

10 квітня 2019 року № 826/16246/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві
доБудинку соціального піклування
прозастосування заходів реагування
представники сторін:позивача - Козяр Н.М., Берднікова М.С., Жуль Б.С., Побілець Ж.О., відповідача - Селіверстова В.І.,

ВСТАНОВИВ:

11.12.2017 Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Будинку соціального піклування (далі - відповідач), в якому просило суд застосувати заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень Будинку соціального піклування до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення.

В якості підстав позову позивач посилався на те, що під час здійснення перевірки встановлено, що Будинок соціального піклування експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей. Зокрема, позивач зазначає, що у відповідності до пп. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей; відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом; у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом; відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду, у разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу; відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 22.09.2017 № 509 «Про проведення позапланових перевірок стану техногенної і пожежної безпеки», відповідно до п. 1 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3, Головне управління є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб; Головним управлінням видано наказ від 29.09.2017 № 337 «Про проведення позапланових перевірок стану техногенної і пожежної безпеки», відповідно до якого було прийнято рішення провести перевірку Будинку соціального піклування; на підставі наказу від 29.09.2017 № 337 «Про проведення позапланових перевірок стану техногенної і пожежної безпеки» було видано посвідчення від 20.11.2017 № 336 на проведення позапланової перевірки Будинку соціального піклування; під час проведення перевірки встановлено, що Будинок соціального піклування експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а саме: стелі в спальних приміщеннях оздоблені матеріалом з невизначеним показником щодо коефіцієнта займистості, димоутворювальної здатності та токсичності (розділ ІІІ п. 2.17 ППБУ), допускається улаштування та експлуатація тимчасової електромережі в приміщеннях (розділ IV п. 1.8 ППБУ), не надано підтверджуючих матеріалів щодо облаштування захисту будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (розділ IV п. 1.21 ППБУ), допускається встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат, які не розкриваються, не розсуваються та не знімаються (розділ ІІІ п. 2.16 ППБУ), дерев'яні конструкції горищного приміщення не піддані вогнезахисному оброблянню (розділ ІІІ п. 2.5 ППБУ), на шляху евакуації влаштовані пороги (розділ ІІІ п. 2.37 ППБУ), двері евакуаційних виходів замкнені на замки, які не відкриваються зсередини без ключа (розділ ІІІ п. 2.27 ППБУ), приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу (розділ V п. 1.2 ППБУ), не наданий договір на вивід тривожних сповіщень від приймально-контрольних пожежних систем протипожежного захисту на пульт пожежного спостерігання в порушення п. 5.8 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (розділ V п. 1.4 ППБУ), доступ до пожежного кран-комплекту на 2-му поверсі заблоковано меблями (розділ V п. 2.2 ППБУ), будівля не обладнана аварійним освітленням відповідно до вимог п. п. 4.73, 4.74 ДБН В.2.5-28-2006 «Природне і штучне освітлення», п. 6.1.21 «Правил улаштування електроустановок», п. 7.1.10 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», п. 9.7 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (розділ ІІІ п. 2.31 ППБУ), не здійснено обов'язкове особисте страхування членів пожежної дружини (розділ ІІ п. 12, п. 16 ППБУ, ПКМУ № 564), посадовою особою не пройдено навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки (навчання проведено організацією, яка не затвердила програму навчання посадових осіб з пожежної безпеки в ДСНС України та видано посвідчення не встановленого зразку) (розділ ІІ п. 16 ППБУ, ПКМУ № 444), не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки (п. 8 ч. 1 ст. 20, ст. 40 КЦЗУ, ПКМУ № 443, ПКМУ № 444); за результатами перевірки інспектором вручено 24.11.2017 відповідачу акт від 24.11.2017 № 333 (далі - акт); акт підписаний без зауважень або заперечень щодо проведеної перевірки та складеного акта перевірки, що відображено підписом директора Будинку соціального піклування; наведені порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення; відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду; враховуючи те, що під час проведення перевірки виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, що зазначені в акті, і які створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, та керуючись вищенаведеними нормами законодавства України, ГУ ДСНС України у м. Києві зобов'язане звернутися до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень Будинку соціального піклування.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справу було передано судді Пащенку К.С.

28.12.2017 ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва було відкрито провадження в адміністративній справі № 826/16246/17 та призначено справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 19.02.2018.

12.01.2018 до Окружного адміністративного суду м. Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. Відповідач не погоджується з позовними вимогами з наступних підстав. За розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 02.07.2002 № 1294 «Про подальше використання нежилих будинків на вул. Суздальській, 4/6 та на вул. Ракетній, 8» Головне управління культури і мистецтв Київської міської державної адміністрації передало в установленому порядку нежилий будинок по вул. Суздальській, 4/6 (колишній кінотеатр «Будівельник», побудований у 50 роках минулого століття) Головному управлінню соціального захисту населення Київської міської державної адміністрації на праві оперативного управління; за рішенням Київської міської ради від 26.09.2002 № 49/209 «Про створення Будинку соціального піклування» був створений Будинок соціального піклування та затверджене його положення; щодо порушення оздоблення стель в спальних приміщеннях матеріалом з невизначеним показником щодо коефіцієнта займистості, димоутворювальної здатності та токсичності (розділ ІІІ п. 2.17 ППБУ) - матеріали, які застосовувалися при проведенні капітального ремонту були затверджені ще на стадії проектної документації; дана документація пройшла експертизу Головного управління МНС України в м. Києві та отримала експертний висновок від 15.04.2004 № 16/5/1960 та лист-погодження Головного управління з питань надзвичайних ситуацій Київської міської державної адміністрації; щодо улаштування та експлуатації тимчасової електромережі в приміщеннях (розділ IV п. 1.8 ППБУ) - тимчасова електрична мережа допускається виключно в кабінетах працівників для підключення оргтехніки, всі подовжувачі придбані в торговельній мережі, мають необхідні сертифікати, дозволи та оздоблені запобіжниками; щодо не надання підтверджуючих матеріалів щодо облаштування захисту будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (розділ IV п. 1.21 ППБУ) - дані заходи не були передбачені робочим проектом на проведення ремонту будівлі Будинку соціального піклування, який був підтверджений експертним висновком Головного управління МНС України у м. Києві; щодо встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат, які не розкриваються, не розсуваються та не знімаються (розділ ІІІ п. 2.16 ППБУ) - в Будинку соціального піклування на вікнах першого поверху є ґрати, які встановлені за погодженням з Головним управлінням соціального захисту населення виконавчого органу Київської міської ради - лист від 17.02.2009 № 05/1-321; дані заходи необхідні у зв'язку з тим, що мали місце постійні крадіжки майна Будинку соціального піклування та можливість передати через вікно алкогольні напої; щодо того, що дерев'яні конструкції горищного приміщення не піддані вогнезахисному оброблянню (розділ ІІІ п. 2.5 ППБУ) - в Будинку соціального піклування відсутні горищні приміщення, тому піддати дерев'яні конструкції вогнегасному обробленню не має можливості; щодо влаштування порогів на шляху евакуації (розділ ІІІ п. 2.37 ППБУ) - після проведення капітального ремонту деякі приміщення багато поверхневі, тобто мають сходи, які були передбачені робочим проектом на проведення капітального ремонту будівлі Будинку соціального піклування, який був підтверджений експертним висновком Головного управління МНС України в м. Києві; щодо того, що двері евакуаційних виходів замкнені на замки, які не відкриваються зсередини без ключа (розділ ІІІ п. 2.27 ППБУ) - Будинок розділений на адміністративне приміщення та відділення нічного перебування; приміщення обладнані 5 вхідними/вихідними дверями, з них 2 дверей у адміністративному приміщенні постійно відчинені у денні години, а у неробочий час зачинені; 3 дверей розміщені у відділенні нічного перебування, які навпаки в денні години, коли в Будинку соціального піклування немає відвідувачів, зачинені, а з 18.00 до 9.00 залишаються постійно відчиненими; щодо не обладнання приміщення системою оповіщення про пожежу (розділ V п. 1.2 ППБУ), не надання договору на вивід тривожних сповіщень від приймально-контрольних пожежних систем протипожежного захисту на пульт пожежного спостерігання в порушенні п. 5.8 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (розділ V п. 1.4 ППБУ) - за договором № 937М від 23.11.2015 ПП «Шеріф-Захист» виконав роботи з монтажу системи пожежної сигналізації та системи передавання тривожних оповіщень в приміщеннях Будинку соціального піклування, згідно з договором № 014/ОПС-2 від 16.01.2017 постійно здійснюється технічне обслуговування системи пожежної сигналізації, дані послуги були закуплені і на 2018 рік; щодо заблокування доступу до пожежного кран-комплекту на 2-му поверсі меблями (розділ V п. 2.2 ППБУ) - всі пожежні крани-комплекти мають вільний доступ і ніколи меблями не захаращувалися, планова перемотка пожежного гідранту проводиться 2 рази на рік; щодо не обладнання будівлі аварійним освітленням відповідно до вимог п. п. 4.73, 4.74 ДБН В.2.5-28-2006 «Природне і штучне освітлення», п. 6.1.21 «Правил улаштування електроустановок», п. 7.1.10 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», п. 9.7 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (розділ ІІІ п. 2.31 ППБУ) - в Будинку соціального піклування встановлена загальна система освітлення; передбачено 2 види освітлення: робоче та евакуаційне; евакуаційне освітлення передбачене в приміщеннях електрощитової, теплопункті, коридорах та сходах; щодо не здійснення обов'язкового особистого страхування членів пожежної дружини (розділ ІІ п. 12, п. 16 ППБУ, ПКМУ № 564) - усунено, договір № 3 від 11.01.2018; щодо не проходження посадовою особою навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки (навчання проведено організацією, яка не затвердила програму навчання посадових осіб з пожежної безпеки в ДСНС України та видано посвідчення не встановленого зразку) (розділ ІІ п. 16 ППБУ, ПКМУ № 444) - директором Будинку соціального піклування, заступником директора та інженером з ОП пройдено навчання як з пожежної безпеки так і з охорони праці в ТОВ «Учбовий центр «Новатор», який сертифікований по системі менеджмента якості з міжнародним стандартом ISO 9001:2008; даний учбовий центр затвердив свої програми у ДСНС України; щодо не здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки (п. 8 ч. 1 ст. 20, ст. 40 КЦЗУ, ПКМУ № 443, ПКМУ № 444) - навчання працівників з питань цивільного захисту, у т.ч. правилам техногенної безпеки проводяться у рамках галузевих курсів, що організовуються Міністерством соціальної політики України.

19.02.2018 Окружним адміністративним судом м. Києва було винесено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду на 19.03.2018.

26.02.2018 до Окружного адміністративного суду м. Києва від відповідача надійшли додаткові матеріали до справи № 826/16246/17 від 28.12.2017. Так, у вказаних додаткових матеріалах відповідач зазначає, що 09.01.2018 Будинок соціального піклування звернувся із листом до Головного управління ДСНС України в м. Києві з вимогою провести повторну позапланову перевірку щодо додержання Будинком соціального піклування вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у зв'язку з тим, що більшість недоліків в акті не відповідали дійсності; дана перевірка була проведена Головним управлінням ДСНС у м. Києві 01.02.2018, в результаті чого було складено акт № 2 від 02.02.2018, в якому були вказані недоліки, які залишились не усунуті після першої перевірки, а саме: стелі в спальних приміщеннях оздоблені матеріалом з невизначеним показником щодо коефіцієнта займистості, димоутворювальної здатності та токсичності (розділ ІІІ п. 2.17 ППБУ), на шляху евакуації влаштовані пороги (розділ ІІІ п. 2.37 ППБУ).

19.03.2018 Окружний адміністративний суд м. Києва оголосив перерву до 02.04.2018.

02.04.2018 до Окружного адміністративного суду м. Києва від позивача надійшла відповідь на відзив, у якому зазначається наступне: стосовно п. 1 акта перевірки, а саме щодо стель в спальних приміщеннях, які оздоблені матеріалом з невизначеним показником щодо коефіцієнта займистості, димоутворювальної здатності та токсичності (розділ ІІІ п. 2.17 ППБУ) - архітектурно-будівельний паспорт з пожежною охороною не погоджувався, а лист-звернення до Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради та відповідь на нього щодо виділення коштів на капітальний ремонт підтверджує існування правопорушення; невідповідність оздоблювальних елементів стелі протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей та гасінні пожежі, а також сприяє інтенсивному розповсюдженню полум'я та обвалу, оскільки вони не мають нормативно встановлених меж вогнестійкості та меж поширення вогню по ним; стосовно п. 2 акту перевірки, а саме щодо влаштованих порогів на шляху евакуації (розділ ІІІ п. 2.37 ППБУ) - пороги та сходи, які виконані без дотримання протипожежних вимог, чинять перешкоди під час евакуації, сприяють повільному руху та створюють натовп, що може призвести до паніки та як наслідок до загибелі або травмування мешканців Будинку.

02.04.2018 до Окружного адміністративного суду м. Києва від відповідача надійшов додатковий матеріал до справи № 826/16246/17 від 28.12.2017, відповідно до якого відповідач зазначає, що на виконання порушень, виявлених під час перевірки, Будинок соціального захисту проводить наступні роботи: капітальний ремонт приймального відділення (договір № 6 від 21.03.2018 між ПП «Нова Будова» та Будинком соціального піклування); Департамент соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради дозволив Будинку соціального піклування на використання коштів для проведення капітального ремонту стель спальних кімнат із заміною матеріалу стелі з пластикових панелей на пожежостійке покриття; дана закупівля послуг подана відповідачем на електронний майданчик ProZZoro, № UA-2018-03-30-000214-b; процедура закупівлі скорочена у зв'язку з нагальною потребою; закінчення подання пропозицій 06.04.2018; після закінчення проведення електронної процедури закупівлі роботи із заміни матеріалу стель спальних кімнат будуть проведені у найкоротші терміни.

02.04.2018 Окружний адміністративний суд м. Києва оголосив перерву до 21.05.2018.

21.05.2018 до Окружного адміністративного суду м. Києва від відповідача надійшов додатковий матеріал до справи № 826/16246/17 від 28.12.2017, відповідно до якого відповідач зазначає, що капітальний ремонт приймального відділення був здійснений за договором № 6 від 21.03.2018 між ПП «Нова Будова» та Будинком соціального піклування; при проведенні капітального ремонту були виконані роботи із заміни матеріалу стель з пластикових панелей на пожежостійке покриття у кількості 87,3 кв.м., а це 3 кабінети працівників, камера схову та стеля холу; в процесі проведення електронних торгів через електронну систему закупівлі ProZZoro в Будинку соціального піклування була отримана економія коштів, яку Департамент соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради дозволив Будинку соціального піклування використати на проведення капітальних ремонтів у спальних кімнатах; за результатами проведених електронних закупівель був укладений договір № 32 від 17.04.2018 з ПП «Нова Будова» на проведення капітального ремонту стель спальних кімнат із заміною матеріалу з пластикових панелей на пожежостійке покриття; за даним договором було проведено заміну матеріалу стель у двох спальних кімнатах першого поверху, загальною площею 69,7 кв.м.; станом на 01.05.2018 знову з'явилась економія коштів, яку Департамент соціальної політики дозволив використати на продовження проведення капітальних ремонтів стель із заміною матеріалу з пластикових панелей на пожежостійке покриття; закупівля даної послуги подана на електронний майданчик ProZZoro; листом від 05.05.2018 № 169 нами було надіслано до Головного управління ДСНС України у м. Києві запрошення для проведення позапланової перевірки в Будинку соціального піклування, проте поки що перевірка не проведена.

21.05.2018 Окружний адміністративний суд м. Києва оголосив перерву до 10.07.2018.

13.06.2018 до Окружного адміністративного суду м. Києва від відповідача надійшов додатковий матеріал до справи № 826/16246/17 від 28.12.2017, відповідно до якого відповідач зазначає, що він 22.05.2018 звернувся до Головного управління ДСНС України у м. Києві листом № 193 з проханням провести позапланову перевірку в Будинку соціального піклування; 07.06.2018 перевірка була проведена та було встановлено, що Будинком соціального піклування були усунуті майже всі порушення, що були виявлені під час перевірки 20.11.2017; в акті № 218 від 08.06.2018 зазначені наступні порушення: стеля в спальному приміщенні оздоблена матеріалом з невизначеним показником щодо коефіцієнта займистості, димоутворювальної здатності та токсичності (розділ ІІІ п. 2.17 ППБУ), на шляху евакуації влаштовані пороги (розділ ІІІ п. 2.37 ППБУ); щодо першого порушення проводиться електронна закупівля послуги з капітального ремонту приміщення даної спальної кімнати із заміною матеріалу з пластикових панелей на пожежостійке покриття; щодо влаштованих порогів на шляху евакуації, то зазначені сходи не можуть бути перешкодою при екстреній евакуації людей, зважаючи на їх невелику кількість.

10.07.2018 до Окружного адміністративного суду м. Києва від відповідача надійшов додатковий матеріал до справи № 826/16246/17 від 28.12.2017, відповідно до якого відповідач зазначає, що в останньому приміщенні Будинку соціального піклування, де не було закінчено капітальний ремонт та не було замінено матеріали стелі на пожежостійке покриття, проводяться роботи з капітального ремонту відповідно до умов договору № 49, укладеного між ПП «Нова Будова» та Будинком соціального піклування.

10.07.2018 до Окружного адміністративного суду надійшло клопотання представників сторін про розгляд справи за відсутності представників сторін в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами. Зважаючи на заявлене клопотання, суд ухвалив адміністративну справу відповідно до ч. 3 ст. 194 Кодексу адміністративного судочинства України розглядати в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

29.09.2017 Головним управлінням ДСНС України у м. Києві було видано наказ № 337 «Про проведення позапланових перевірок стану техногенної і пожежної безпеки», відповідно до якого було прийнято рішення провести перевірку Будинку соціального піклування.

На підставі зазначеної перевірки було оформлено акт № 333 від 24.11.2017, у висновках якого описано встановлені під час перевірки правопорушення, а саме: стелі в спальних приміщеннях оздоблені матеріалом з невизначеним показником щодо коефіцієнта займистості, димоутворювальної здатності та токсичності (розділ ІІІ п. 2.17 ППБУ), допускається улаштування та експлуатація тимчасової електромережі в приміщеннях (розділ IV п. 1.8 ППБУ), не надано підтверджуючих матеріалів щодо облаштування захисту будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (розділ IV п. 1.21 ППБУ), допускається встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат, які не розкриваються, не розсуваються та не знімаються (розділ ІІІ п. 2.16 ППБУ), дерев'яні конструкції горищного приміщення не піддані вогнезахисному оброблянню (розділ ІІІ п. 2.5 ППБУ), на шляху евакуації влаштовані пороги (розділ ІІІ п. 2.37 ППБУ), двері евакуаційних виходів замкнені на замки, які не відкриваються зсередини без ключа (розділ ІІІ п. 2.27 ППБУ), приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу (розділ V п. 1.2 ППБУ), не наданий договір на вивід тривожних сповіщень від приймально-контрольних пожежних систем протипожежного захисту на пульт пожежного спостерігання в порушенні п. 5.8 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (розділ V п. 1.4 ППБУ), доступ до пожежного кран-комплекту на 2-му поверсі заблоковано меблями (розділ V п. 2.2 ППБУ), будівля не обладнана аварійним освітленням відповідно до вимог п. п. 4.73, 4.74 ДБН В.2.5-28-2006 «Природне і штучне освітлення», п. 6.1.21 «Правил улаштування електроустановок», п. 7.1.10 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», п. 9.7 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (розділ ІІІ п. 2.31 ППБУ), не здійснено обов'язкове особисте страхування членів пожежної дружини (розділ ІІ п. 12, п. 16 ППБУ, ПКМУ № 564), посадовою особою не пройдено навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки (навчання проведено організацією, яка не затвердила програму навчання посадових осіб з пожежної безпеки в ДСНС України та видано посвідчення не встановленого зразку) (розділ ІІ п. 16 ППБУ, ПКМУ № 444), не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки (п. 8 ч. 1 ст. 20, ст. 40 КЦЗУ, ПКМУ № 443, ПКМУ № 444).

01.02.2018 Головним управлінням ДСНС України у м. Києві було проведено повторну позапланову перевірку щодо додержання Будинком соціального піклування вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у зв'язку з тим, що більшість недоліків в акті № 333 від 24.11.2017 не відповідали дійсності.

На підставі зазначеної перевірки було оформлено акт № 2 від 02.02.2018, в якому були вказані недоліки, які залишились не усунуті після першої перевірки, а саме: стелі в спальних приміщеннях оздоблені матеріалом з невизначеним показником щодо коефіцієнта займистості, димоутворювальної здатності та токсичності (розділ ІІІ п. 2.17 ППБУ), на шляху евакуації влаштовані пороги (розділ ІІІ п. 2.37 ППБУ).

З метою усунення порушень, зафіксованих у акті перевірки № 2 від 02.02.2018, відповідачем було укладено з ПП «Нова Будова» договір підряду № 6 від 21.03.2018, відповідно до якого підрядник приймає на себе зобов'язання організувати та виконати повний комплекс робіт передбачений замовленням власними та залученими силами, а саме: капітальний ремонт приймального відділення з внутрішнім утепленням стін, підлоги та стелі Будинку соціального піклування, договір № 32 від 17.04.2018, відповідно до якого підрядник приймає на себе зобов'язання організувати та виконати повний комплекс робіт по капітальному ремонту стель спальних кімнат із заміною матеріалу стелі з пластикових панелей на пожежостійке покриття в Будинку соціального піклування.

05.05.2018 відповідач звернувся до позивача із листом № 169 з проханням провести його позапланову перевірку.

22.05.2018 відповідач повторно звернувся до позивача із листом № 193 з проханням провести його позапланову перевірку.

08.06.2018 року Головним управлінням ДСНС України у м. Києві було проведено повторну позапланову перевірку щодо додержання Будинком соціального піклування вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у зв'язку з тим, що більшість недоліків була усунута.

На підставі зазначеної перевірки було оформлено акт № 218 від 08.06.2018, в якому були вказані наступні не усунуті правопорушення: стеля в спальному приміщенні оздоблена матеріалом з невизначеним показником щодо коефіцієнта займистості, димоутворювальної здатності та токсичності (розділ ІІІ п. 2.17 ППБУ), на шляху евакуації влаштовані пороги (розділ ІІІ п. 2.37 ППБУ).

З метою усунення порушень, зафіксованих у акті перевірки № 218 від 08.06.2018, відповідачем було укладеного з ПП «Нова Будова» договір підряду № 49 від 25.06.2018, відповідно до якого підрядник приймає на себе зобов'язання організувати та виконати повний комплекс робіт по капітальному ремонту спальної кімнати в Будинку соціального піклування.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України; суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до абз. 2 ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду, органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки, підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Відповідно до п. 1 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3, Головне управління є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуаціїпередбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають. Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Суд зазначає, що зі змісту вищевказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров'ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки, та не залежить від виконання (не виконання) вимог припису органу контролю щодо усунення виявлених порушень.

Як було встановлено судом, більшість правопорушень, які були встановлені під час проведення перевірок Будинку соціального піклування, позивачем усунуто, проте, не усунуто порушення щодо наявності на шляху евакуації порогів (розділ ІІІ п. 2.37 ППБУ).

Відповідно до п. 2.37 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417, не допускається, зокрема, улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей.

При цьому, відповідачем не було надано доказів того, що прохід, який обладнано порогом, не є шляхом евакуації, і в приміщенні для всіх працівників є інший, евакуаційний, вихід.

Захід реагування у вигляді повного зупинення об'єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Зазначена позиція висловлена і Верховним судом України у його постановах від 26.06.2018 у справі № 823/589/16 (адміністративне провадження № К/9901/30861/18), від 18.09.2018 у справі № 826/12258/14 (адміністративне провадження № К/9901/5476/18), від 31.01.2019 у справі № 826/8933/16 (адміністративне провадження № К/9901/64611/18).

Надаючи оцінку наданим представником відповідача доказам з урахуванням вищенаведених приписів норм чинного законодавства, суд зазначає, що частина порушень, встановлених актом перевірки, відповідачем усунута, однак суд зазначає, що порушення щодо влаштування на шляхах евакуації порогів, які перешкоджають вільній евакуації людей, не було усунуто та вказане порушення повторно відображено у актах № 2 від 02.02.2018 та № 218 від 08.06.2018.

Як вказано відповідачем, у зв'язку з тим, що відділення нічного перебування працює в нічні години, а саме з 18.00 до 07.00, кухар готує їжу на харчоблоці з 18.00, тоді коли робочий день у інших працівників закінчився, в екстреній ситуації через аварійний вихід виходить тільки кухар. А у денні години з 09.00 до 17.30 через даний аварійний вихід виходиться тільки 2 працівники - директор та секретар.

Проте, з твердженнями відповідача не можна погодитись, оскільки спрогнозувати ситуацію на момент виникнення пожежі не виявляється можливим. У зв'язку з різними ситуаціями та причинами у зазначеному приміщенні може знаходитися набагато більше людей, аніж зазначає відповідач, що у свою чергу призведе до паніки, натовпу та цілком ймовірних негативних наслідків як для життя і здоров'я людей, так і для осіб, які братимуть участь у гасінні пожежі.

Також твердження відповідача щодо малозначності влаштованих порогів саме в цьому аварійному виході не можна брати до уваги і тому, що життя і здоров'я навіть однієї людини є найвищою соціальною цінністю в державі, а у відповідності до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров'я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.

З огляду на наявність в матеріалах справи доказів, які свідчать про те, що відповідачем в повному обсязі не усунуті порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, зафіксовані у акті перевірки, суд приходить до висновку, що наявні підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, а саме до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, експлуатацію будівлі Будинку соціального піклування, що знаходиться за адресою: 03061, м. Київ, вул. Суздальська, 4/6, зупинити повністю шляхом її опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення.

Окремо суд зазначає, що відповідно до положень ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення Будинком соціального піклування виявленого порушення.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі соціального захисту.

Також такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров'ю населення.

Зазначена позиція висловлена і Верховним судом України у його постановах від 28.02.2019 у справі № 810/2400/18 (адміністративне провадження № К/9901/67046/18) та від 20.11.2018 у справі № 826/1024/18 (адміністративне провадження № К/9901/61593/18).

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частинами 1 та 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у п. 50 рішення від 13.01.2011 (остаточне) по справі «Чуйкіна проти України» (caseofChuykina v. Ukraine) (Заява № 28924/04) зазначив, що суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов'язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975 у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. theUnitedKingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог п. 1 ст. 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для п. 1 ст. 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10.07.2003, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II).

Аналіз наведених норм у їх сукупності дає підстави для висновку про те, що завданням судочинства є вирішення судом спору з метою ефективного захисту порушеного права.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28.08.2018 (справа № 802/2236/17-а).

Що стосується позовної вимоги про покладення судових витрат на відповідача, то у відповідності до ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Отже, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд доходить висновку, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві підлягають частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 9, 72-78, 241-246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Застосувати заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень Будинку соціального піклування () за адресою: вул. Суздальська, 4/6, у Солом'янському районі м. Києва, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма часниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного ухвали.

Відповідно до пп. 15.5 п. 1 Розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Суддя К.С. Пащенко