Справа № 646/8175/18
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2019-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

10 квітня 2019 р.Справа № 646/8175/18

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача - Мельнікової Л.В.,

суддів - Калиновського В.А. , Кононенко З.О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду клопотання Держпродспоживслужби в Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 09 січня 2019 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття провадженн6я у справі, -

В с т а н о в и л а:

Рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 09.01.2019 року задоволений адміністративний позов ОСОБА_2 до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття провадженн6я у справі.

21.02.2019 року означене судове рішення повторно оскаржено відповідачем в апеляційному порядку.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 25.03.2019 року апеляційна скарга залишена без руху, з наданням скаржнику 10-денного терміну для усунення її недоліків шляхом надання суду апеляційної інстанції клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 09.01.2019 року у справі № 646/8175/18 із зазначенням поважних причин його пропуску. Зазначена ухвала отримана скаржником 28.03.2019 року.

05.04.2019 року на адресу Другого апеляційного адміністративного суду надійшла заява відповідача Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про поновлення строку на принесення апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції.

Обґрунтовуючи заявлене клопотання, скаржник зазначає, що оскаржуване рішення не було вручене представникові Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області в день його проголошення у зв'язку із неможливістю виготовлення повного тексту судового рішення, а надійшло на юридичну адресу Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області 23.01.2019 року за вх. № 1058. Станом на 23.01.2019 року та до цієї дати повний текст рішення не відображено у Єдиному державному реєстрі судових рішень всупереч вимогам ч. 3 ст. 3 Закону України «Про доступ до судових рішень», згідно якої, суд загальної юрисдикції вносить до Реєстру всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі, не пізніше наступного дня після їх ухвалення або виготовлення повного тексту. Оскільки у судовому засіданні 09.01.2019 року проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення, означене унеможливило доступ Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області до повного тексту судового рішення у даній справі.

Також зазначає, що відповідачем 05.02.2019 року подано апеляційну скаргу безпосередньо до суду апеляційної інстанції, в результаті чого, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 07.02.2019 року дану апеляційну скаргу повернуто скаржнику без розгляду на підставі п.п. 15.5 п,1 Перехідних положень КАС України, ст. 186, ст. 298 КАС України.

На виконання означеної ухвали суду, 21.02.2019 року відповідачем повторно подано апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції у спосіб, визначений КАС України.

З урахуванням тієї обставини, що апеляційну скаргу подано 21.02.2019 року в межах тридцятиденного строку з дня отримання копії оскаржуваного рішення, тобто з 23.01.2019 року, а також з урахуванням того, що до 23.01.2019 року у Головного управління не було доступу до повного тексу судового рішення у даній справі, у відповідності до приписів ч. 2 ст. 295 КАС України, відповідач вважає, що строк на апеляційне оскарження рішення у даній справі підлягає поновленню.

Згідно положень ч. 3 ст. 121 КАС України, розгляд клопотання проведено в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що заявлене клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності суб'єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності урегульовані статтею 286 КАС України.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України, апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Строки подання апеляційних скарг у цій категорії справ визначені статтею 286 КАС України, норми якої є спеціальними по відношенню до норм статті 295 КАС України. Тобто, строк подання апеляційної скарги в цій категорії адміністративних справ становить десять днів із дня проголошення оскаржуваного рішення, а не з часу отримання копії рішення суду.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постановах від 15.03.2019 року у справі № 725/1525/18, від 19.03.2019 року у справі № 342/426/18.

Як вбачається із матеріалів справи, у судовому засіданні 09.01.2019 року судом першої інстанції проголошено рішення у повному обсязі /а.с. 73-75/.

Означене судове рішення оскаржене відповідачем в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції 05.02.2019 року, тобто поза межами строку, встановленого ч. 4 ст. 286 КАС України, що підтверджується вхідним штампом Другого апеляційного адміністративного суду та не спростовується самим скаржником.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 07.02.2019 року апеляційна скарга повернута відповідачу без розгляду на підставі п.п. 15.5 п.1 Перехідних положень КАС України.

Повторно із апеляційною скаргою відповідач звернувся до суду через суд першої інстанції 21.02.2019 року.

Частиною першою статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч. 5 ст. 251 КАС України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомлення про вручення - якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є: день вручення судового рішення під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (ч. 6 ст. 251 КАС України).

Колегія суддів зауважує, що штамп вхідної кореспонденції Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області на супровідному листі суду першої інстанції від 10.01.2019 року про отримання відповідачем оскаржуваного судового рішення 23.01.2019 року, в розумінні положень ч. 6 ст. 251 КАС України, не може вважатися належними доказами підтвердження дати вручення оскаржуваного судового рішення. При цьому, скаржником до клопотання не надано доказів на підтвердження отримання копії судового рішення у спосіб, визначений ч. 6 ст. 251 КАС України, або поштового конверта з ідентифікатором рекомендованого поштового відправлення, тощо.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 16.01.2018 року у справі № 814/924/17, від 20.04.2018 року у справі № 463/4728/17, від 26.06.2018 року у справі № 826/12082/17 та від 26.02.2019 року у справі № 819/1007/18.

Крім цього, колегія суддів не приймає до уваги доводи скаржника про те, що судом першої інстанції у судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення, оскільки наведене спростовується матеріалами справи.

Доводи скаржника про те, що апеляційна скарга подана в межах тридцятиденного строку на апеляційне оскарження і на думку скаржника процесуальний строк підлягає поновленню, колегія суддів також вважає неприйнятними, оскільки судові рішення у справах, визначених ч. 4 ст. 286 КАС України, підлягають апеляційному оскарженню протягом десяти днів з дня його проголошення.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінуванн учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Устименко проти України» від 06.10.2015 року Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою потворного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Європейський суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Також, Європейський Суд з прав людини «<…> визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N50966/99, від 14.10.2003 року). У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо як у цій справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року, заява №3236/03)».

З урахуванням тієї обставини, що наведені скаржником у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження підстави поновлення такого строку не можуть бути визнані поважними, оскільки, вони не підтверджені належними доказами, колегія суддів відмовляє у задоволенні клопотання позивача.

Частинами 2 та 3 статті 298 КАС України визначено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Апеляційна скарга залишається без руху < > у випадку, якщо вона подана після закінчення строків < >, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Колегія суддів зазначає, що апеляційна скарга Держпродспоживслужби в Харківській області відповідно до положень частини 3 статті 298 КАС України підлягає залишенню без руху та скаржнику слід надати строк для визначення інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження означеного судового рішення.

Крім того, відповідно до приписів ст. 9 КАС України із Червонозаводського районного суду м. Харкова належить витребувати інформацію щодо дати, способу отримання позивачем копії оскаржуваного рішення суду по справі № 646/8175/18, а також оригінал апеляційної скарги Держпродспоживслужби в Харківській області від 05.02.2019 року з додатками.

На підставі наведеного, керуючись ст. 121, 287, 293, ч. 2 ст. 321 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у задоволенні клопотання Держпродспоживслужби в Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 09 січня 2019 року по справі № 646/8175/18.

Ухвала Другого апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач (підпис)Мельнікова Л.В.
Судді(підпис) (підпис)Калиновський В.А. Кононенко З.О.