Справа № 420/956/19
Суддя: Потоцька Н. В.
Дата ухвалення: 2019-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/956/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2019 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

за участю секретаря Захарчук О.В.

сторін:

представника позивача не з'явився

представника відповідача Тарановського Р.В.

представника третьої особи Клименко С.С.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у відкритому судовому засіданні по суті) справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОГРЕС-ТРЕНД» до Головного управління ДФС України в Одеській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Національного антикорупційного бюро України про визнання протиправними та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОГРЕС-ТРЕНД» до Головного управління ДФС України в Одеській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Національного антикорупційного бюро України в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати наказ №1114 від 14.02.2019 року, виданий ГУ ДФС в Одеській області.

Позов вмотивовано наступним.

19.02.2019 року на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОГРЕС-ТРЕНД» здійснено вихід посадових осіб Головного управління ДФС в Одеській області з метою проведення документальної позапланової виїзної перевірки на підставі наказу №1114 від 14.02.2019 року, який прийнято відповідно до вимог п.2 ч.7 ст.346 Митного кодексу України та на підставі доповідної записки заступника начальника ГУ ДФС в Одеській області Бондаренко А.Б від 30.01.2019 року №74/11/15-32-14-10-05.

Представник ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» за довіреністю відмовив від допуску до проведення документальної позапланової виїзної перевірки.

Як наслідок, представниками ГУ ДФС в Одеській області оформлено акт про відмову в допуску до проведення документальної позапланової виїзної перевірки від 19.02.2019 року №164/15-32-14-10-11/40947150, надано копію наказу на проведення перевірки №1114 від 14.02.2019 року пред'явлено посвідчення на право проведення перевірки від 15.02.2019 року №902/14-10.

Наказ № 1114 від 14.02.2019 року не відповідає встановленому порядку проведення такого роду перевірок, зокрема, є безпідставним, протиправним і таким, що порушує права ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД», у зв'язку з наступним.

По-перше: 23.01.2019 року ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» отримано запит ГУ ДФС в Одеській області про надання інформації та копій документів, підставою направлення якого ГУ ДФС в Одеській області вказано «можливе порушення митного законодавства».

Запит ГУ ДФС в Одеській області не містить ані чітко визначених підстав, ані підтверджень необхідності надання вказаної у запиті інформації.

Відповідно до п.2 ч.7 ст. 346 Митного кодексу України, документальною позаплановою виїзною перевіркою вважається перевірка підприємства, яка не передбачена планами роботи органу доходів і зборів і може проводитися за наявності хоча б однієї з таких обставин:

виявлено факти або отримано документальну інформацію, які свідчать про порушення підприємством вимог законодавства з питань державної митної справи, якщо підприємство не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов'язковий письмовий запит органу доходів і зборів протягом 10 робочих днів з дня отримання такого запиту.

Вся інформація, яка витребовувалась ГУ ДФС в Одеській області, надавалася ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» під час митного оформлення, тому наявна у органу доходів і зборів.

Відповідно до ст. 73 Податкового кодексу України, у разі якщо запит складено з порушенням вимог, визначених абзацами першим - п'ятим цього пункту, платник податків звільняється від обов'язку надавати відповідь на такий запит.

Листом за вих.№.1/1 від 25.01.2019 року, ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» надало відповідь ГУ ДФС в Одеській області про безпідставність даного запиту.

По-друге: Підставою наказу № 1114 від 14.02.2019 року вказано доповідну записку заступника начальника ГУ ДФС в Одеській області Бондаренко А.Б від 30.01.2019 року №74/11/15-32-14-10-05.

Однак серед підстав, чітко визначених Податковим та Митним кодексами України відсутня наявність доповідної записки, як підстави проведення документальної позапланової перевірки.

Відповідачем не надано для ознайомлення зазначену доповідну записку Позивачу начальника ГУ ДФС в Одеській області Бондаренко А.Б від 30.01.19р. №74/11/15-32-14-10-05.

Постановою ВСУ від 19.04.2018 року у справі №813/4282/16 зазначено, що перевірка проводиться за наказом керівника контролюючого органу та за наявності законних підстав для її проведення (ст. 78 ПК).

А тому, посилання у спірному наказі на доповідну записку заступника начальника управління аудиту ГУ ДФС в Одеській області як на підставу для проведення перевірки свідчить про необґрунтованість та безпідставність цього наказу.

З урахуванням зазначеного відповідачем грубо порушено норми податкового законодавства щодо проведення перевірки, що є порушенням ст. 19 Конституції України.

Процесуальні дії

Ухвалою суду від 20.02.2019 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін.

Відповідно ст.162 КАС України відповідачу встановлено п'ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалу про відкриття провадження по справі отримано представником Головного управління ДФС в Одеській області 25.02.2019 року відповідно до розписки про отримання нарочно копії судового рішення, ухвали (а/с.43).

11.03.2019 року за вхід. №8716/19 через канцелярію суду від представника відповідача Головного управління ДФС в Одеській області Тарановського Р.В. (за довіреністю) надійшов відзив на адміністративний позов.

Документи подані представником відповідача у строк, встановлений судом.

Відзив обґрунтовано наступним.

Відповідно до листа ДФС України від 14.01.2019 року №1101/7/99-99-14-04-02-17 ГУ ДФС в Одеській області доручено вжити відповідні контрольно-перевірочні заходи у порядку, визначеному ст. 345-354 Митного кодексу України, на предмет правильності визначення митної вартості імпортованих товарів в тому числі по ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» (Код ), на підставі чого було складено запит про надання інформації та копії документів №598/10/15-32-14-10-07 від 15.01.2019 року.

На зазначений запит ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» надало відповідь від 25.01.2019 р. №1/1, якою відмовилось надавати ГУ ДФС в Одеській області документи, які витребовувались від платника податків., що стало підставою для призначення документальної позапланову виїзну перевірку ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» стосовно дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи за період з 01.01.2016 року по 31.12.2017 року, відповідно до п 2 ч. 7 ст. 346 Митного кодексу України.

Відповідно до положення пункту 5 статті 334 Митного кодексу України, з метою здійснення митного контролю після випуску товарів органи доходів і зборів мають право направляти письмові запити та отримувати документи або їх засвідчені копії, інформацію (у тому числі в електронній формі), що стосуються переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, випуску товарів та їх використання на митній території України або за її межами.

Згідно п. 2 ч. 7 ст. 346 Митного кодексу України, документальною позаплановою виїзною перевіркою вважається перевірка підприємства, яка не передбачена планами роботи органу доходів і зборів і може проводитися за наявності хоча б однієї з таких обставин - виявлено факти або отримано документальну інформацію, які свідчать про порушення підприємством вимог законодавства з питань державної митної справи, якщо підприємство не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов'язковий письмовий запит органу доходів і зборів протягом 10 робочих днів з дня отримання такого запиту.

З урахуванням того, що підприємство відмовилось надавати інформацію та документи на запит контролюючого органу у відповідача були законні підстави з урахуванням п. 2 ч. 7 ст. 346 Митного кодексу України провести документальну позапланову виїзну перевірку, що і було здійснено відповідно до наказу Головного управління ДФС в Одеській області від 14.02.2019 року №1114.

Позивач не допустив посадових осіб податкового органу до проведення перевірки, за наслідками чого було складено акт від 19.02.2019 року про відмову в допуску до проведення документальної позапланової виїзної перевірки.

Наказ від 14.02.2019 року №1114 «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» (Код ) складений на виконання вимог саме Митного кодексу України, так само як й складений письмовий запит про надання інформації та копії документів №598/10/15-32-14-10-07 від 15.01.2019 року., який складений на виконання саме Митного кодексу України.

Тому доводи позивача стосовно порушення контролюючим органом приписів Податкового кодексу України та невідповідності запита чинному законодавству є безпідставним.

14.03.2019 року за вх. №9351/19 через канцелярію суду представником позивача Лещенко А.О. (за довіреністю) надано відповідь на відзив, яка обґрунтована наступним.

Головне управління ДФС в Одеській області обґрунтовує свою позицію тим, що наказ №1114 від 14.02.2019 року про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» складений на виконання вимог саме Митного кодексу України, так само як складений письмовий запит про надання інформації та копії документів, тоді як позивач посилається на ст. 73 Податкового кодексу України.

Окрім ст. 73 Податкового кодексу України, порядок складання та оформлення запитів контролюючими органами врегульовано Податковим кодексом України та Постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 року № 1245 «Про затвердження Порядку періодичного подання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом» (Порядок 1245 - далі).

Пунктами 9, 10 Порядку № 1245, визначено, що органи державної податкової служби мають право звернутися до суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій, завдань, та документального підтвердження такої інформації. В окремих випадках зазначений запит може надсилатися з використанням засобів телекомунікаційного зв'язку з накладенням електронного цифрового підпису органу державної податкової служби.

Запит щодо отримання податкової інформації від платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин оформляється на бланку органу державної податкової служби та підписується керівником (заступником керівника) зазначеного органу. У запиті зазначаються: посилання на норми закону, відповідно до яких орган державної податкової служби має право на отримання такої інформації; підстави для надіслання запиту; опис інформації, що запитується, та в разі потреби перелік документів, що її підтверджують.

Згідно з пункту 12 Порядку письмовий запит про подання інформації надсилається суб'єкту інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: виявлення за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, фактів, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері протидії легалізації (відмиванню) доходів, отриманих злочинним шляхом, та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби.

Відповідно до пункту 16 Порядку у разі коли запит складено з порушенням вимог, визначених у пунктах 9 і 10 цього Порядку, суб'єкт інформаційних відносин звільняється від обов'язку надавати відповідь на такий запит.

Запит ГУ ДФС в Одеській області оформлений з порушенням вимог чинного законодавства України, оскільки не відповідає ані Постанові Кабінету міністрів України №1245 від 27.12.2010 року, ані п.п. 73.3 ст.73 Податкового кодексу України.

Відповідно до ст. 165 КАС України, третя особа має право надати пояснення щодо позову, в яких вона викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову.

Так, 20.03.2019 року за вх. №10008/19 представником третьої особи Національного антикорупційного бюро України надано пояснення щодо адміністративного позову, в обґрунтування яких викладена наступна правова позиція.

Національне антикорупційне бюро України (НАБУ - далі) вважає виданий наказ Головного управління ДФС в Одеській області №1114 законним та повністю обґрунтованим, а позовні вимоги таки, що не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000682 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

У ході проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні установлено, що в 2016-2017 роках службові особи Київської міської митниці ДФС, Київської митниці ДФС, Одеського окружного адміністративного суду України, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи умисно, використовували своє службове становище всупереч інтересам служби для сприяння злочинній діяльності по заниженню митної вартості імпортованих в Україну товарів низкою юридичних осіб, у тому числі: ТОВ «Девопс» (), ТОВ «Аль Мак» (код ЄДРГІОУ 40691094). ТОВ «Трейд Лайнс» (), ТОВ «Рейндж ОПТ» (), ТОВ «Укрінвест ЛТД (), ТОВ «Кріссистемс» (), ТОВ «Прогрес-Тренд» (), ТОВ «Ількасар» (), ТОВ «Блек Сі Торг» (), TOB «ТК Укрпромторг» (), ТОВ «Фінсервіс Пром» (), ТОВ «Рембудстар» (), ТОВ «КНД Трейд КОМ» (), ТОВ «Аксон Максіма Трейд» (), ТОВ «Елара Трейд» (), чим спричинили тяжкі наслідки державним інтересам.

У зв'язку з цим, НАБУ листом від 09.08.2018 рок № 0434-186/30721 ініційовано перед ДФС України проведення перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів вищезазначених юридичних осіб, які фігурують у даному кримінальному провадженні та є одночасно позивачами у вищевказаних судових справах.

Листом ДФС України від 15.01.2019 №784/5/99-99-14-04-02-16 Національне бюро поінформовано про те, що ГУ ДФС в Одеській області доручено вжити відповідних контрольно-перевірочних заходів у порядку, визначеному статтями 345-354 Митною кодексу України.

Згідно з ч 5 ст. 334 Митного кодексу України з метою здійснення митного контролю після випуску товарів органи доходів і зборів мають право направляти письмові запити та отримувати документи або їх засвідчені копії, інформацію (у тому числі в електронній формі), що стосуються переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, випуску товарів та їх використання на митній території України або за її межами.

З метою перевірки відомостей стосовно товарів, імпортованих ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» та у зв'язку з виявленням фактів, що свідчать про можливе порушення митного законодавства України при ввезенні товарів на митну територію України ТУ ДФС в Одеській області просило надати належним чином завірені копії митних декларацій та документи, що стали підставою для митного оформлення товару, ввезеного в режимі імпорту на митну територію України, у тому числі:

зовнішньоекономічні договори (контракти), специфікації, додатки до них тощо, які стосуються поставки вказаних товарів та інші товаротранспортні та комерційні документи;

документи, які підтверджують вартість товару, що заявлена у митних деклараціях (у тому числі митні декларації країн відправлення);

договори на страхування вантажів, що імпортувались;

договори на перевезення вантажів;

платіжні, банківські та бухгалтерські документи, що підтверджують факт оплати поставки імпортованих товарів;

статутні документи.

Отже, направлений ГУ ДФС в Одеській області на адресу позивача запит містив фактичну підставу для направлення запиту (аналіз митних декларацій) та правову підставу (ч. 5 ст. 334 МК України). Крім того, запит містив опис інформації, що запитується, орієнтовний перелік документів, що її підтверджують та печатку контролюючого органу.

Оскільки запитувана інформація не була надана у ГУ ДФС в Одеській області виникло право на проведення позапланової перевірки згідно з нормами Митного кодексу України, що у подальшому відображено в наказі ГУ ДФС в Одеській області від 14.02.2019року № 1114 «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД».

Крім того, правовою підставою для проведення перевірки є саме пункт 2 ч. 7 ст. 346 МК України: у зв'язку виявленням фактів/отриманням документальної інформації, які свідчать про порушення підприємством вимог законодавства з питань державної митної справи, з огляду на не надання позивачем пояснень та їх документальних підтверджень на обов'язковий письмовий запит органу доходів і зборів протягом 10 робочих днів з дня отримання такого запиту.

Вище зазначені аргументи ще раз підтверджують, що відповідачем жодним чином не порушені норми митного та податкового законодавства, а оскаржуваний наказ - виданий в межах чинного законодавства.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОГРЕС-ТРЕНД» (ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» - далі), , що знаходиться за адресою: 65007, Одеська область, м. Одеса, вул. Водопровідна, буд. 1А, здійснює наступні види діяльності (за КВЕД): 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля (основний), відповідно даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а/с. 18-21).

15.01.2019 року за №598/10/15-32-14-10-07 на адресу ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» Головним управлінням ДФС в Одеській області (ГУ ДФС в Одеській області - далі) направлено запит наступного змісту:

«ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» протягом 2016-2017 років здійснено митне оформлення товарів у митному режимі імпорт за 284 деклараціями. За результатами аналізу зазначених митних оформлень, виявлено факти можливого порушення митного законодавства України при ввезенні товарів на митну територію України.

Керуючись положеннями пункту 5 ст. 334 Митного кодексу України від 13.03.2012 року №4495-VI, з метою перевірки відомостей стосовно товарів, імпортованих ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» та у зв'язку з виявленням фактів, що свідчать про можливе порушення митного законодавства України при ввезенні товарів на митну територію України ТУ ДФС в Одеській області просило надати належним чином завірені копії митних декларацій та документи, що стали підставою для митного оформлення товару, ввезеного в режимі імпорту на митну територію України, у тому числі:

зовнішньоекономічні договори (контракти), специфікації, додатки до них тощо, які стосуються поставки вказаних товарів та інші товаротранспортні та комерційні документи;

документи, які підтверджують вартість товару, що заявлена у митних деклараціях (у тому числі митні декларації країн відправлення);

договори на страхування вантажів, що імпортувались;

договори на перевезення вантажів;

платіжні, банківські та бухгалтерські документи, що підтверджують факт оплати поставки імпортованих товарів (рах. 312, 632);

статутні документи.

Копії документів та пояснення просимо надати до ГУ ДФС в Одеській області у терміни визначені ст. 346 Митного кодексу України» (а/с. 14).

Запит направлено на адресу ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» рекомендованим повідомленням за тре-номером Одеса44 850 (а/с. 15).

25.01.2019 року за №1/1 на запит від 15.01.2019 року за №598/10/15-32-14-10-07 на адресу ГУ ДФС в Одеській області позивачем направлено лист-відповідь, яким зазначено: «З огляду на те, що запит №598/10/15-32-14-10-07 від 15.01.2019 року не відповідає вимогам чинних нормативно-правових актів, у ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» відсутні законні підстави для надання інформації та копії документів» (а/с. 16-17).

14.02.2019 року ГУ ДФС в Одеській області видано Наказ №1114 за підписом начальника Г. Мілютіна, яким відповідно до вимог п.2 ч.7 ст. 346 Митного кодексу України від 13.03.2012 року №4495-VI та на підставі доповідної записки заступника начальника ГУ ДФС в Одеській області Бондаренка А.Б. від 31.01.2019 року №74/11/15-32-14-10-05 наказано провести документальну позапланову виїзну перевірку своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати, митних платежів при переміщенні через митний кордон України товарів ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» , , юридична адреса: 65007, Одеська область, м. Одеса, вул. Водопровідна, буд. 1А, за митними деклараціями за період з 01.01.2016 року по 31.12.2017 року з 19.02.2019 року тривалістю 30 робочих днів (а/с.11).

19.02.2019 року ГУ ДФС в Одеській області за підписами головних державних ревізорів - інспекторів відділу митного аудиту Іванчинкової А.Ю та Бровченко Л.М. складено Акт №164/45-32-14-10-11/40947150 про відмову у допуску посадових осіб ГУ ДФС в Одеській області до проведення перевірки, у зв'язку з безпідставністю та необґрунтованістю наказ на проведення перевірки №1114 від 14.02.2019 року.

Копію Акта отримано представником за довіреністю ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» Вороніною Д.М. 19.02.2019 року відповідно до особистого підпису у Акті (а/с. 12-13).

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ВИСНОВКИ СУДУ.

Стаття 19 Конституції України в першому реченні закріплює автономію особистості в її різноманітній життєдіяльності, а у другому реченні містить її королларій, передбачаючи, що держава не може виходити за межі повноважень, що передбачені Конституцією та законами України.

У «Науковому висновку щодо меж дискреційного повноваження суб'єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією», опублікованому на офіційному сайті Верховного Суду, зазначено, що «критеріями судового контролю за реалізацією дискреційних повноважень є: критерії перевірки діяльності публічної адміністрації, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України, зокрема, мета, з якою дискреційне повноваження надано, об'єктивність дослідження доказів у справі, принцип рівності перед законом, безсторонність; публічний інтерес, задля якого дискреційне повноваження реалізується; зміст конституційних прав та свобод особи; якість викладення у дискреційному рішенні доводів, мотивів його прийняття».

Суд перевіряє дії відповідача на відповідність вимогам ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАСУ).

Відповідно до ст. 6 Конвенції «Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Конституція України (в редакції станом на 30.09.2016 року) містить статтю 124 «…Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.», яка визначає можливість судового захисту за наявності юридичного спору.

Юридичний спір - це юридичний конфлікт між учасниками правовідносин, у якому кожен з учасників правовідносин захищає свої суб'єктивні права. Правові спори виникають внаслідок порушення суб'єктивних прав у результаті протиправних дій, а також у разі невизнання або оспорювання суб'єктивних прав.

Юридичний спір в даній справі виник на підставі видання наказу про проведення документальної позапланової виїзної перевірки відповідачем, який на думку позивача є необґрунтованим та протиправним.

Відповідно до п.41.1 ст. 41 Податкового кодексу України контролюючими органами є органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування єдиної державної податкової, державної митної політики, його територіальні органи.

Відповідно до ч.ч. 4-5 ст. 334 Митного кодексу України, правоохоронні органи, фінансові установи та інші контролюючі органи України відповідно до законодавства на письмові запити органів доходів і зборів або з власної ініціативи інформують органи доходів і зборів про наявні відомості, необхідні для здійснення митного контролю.

З метою здійснення митного контролю після випуску товарів органи доходів і зборів мають право направляти письмові запити та отримувати документи або їх засвідчені копії, інформацію (у тому числі в електронній формі), що стосуються переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, випуску товарів та їх використання на митній території України або за її межами.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 336 Митного кодексу України, митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 345 Митного кодексу України, документальна перевірка - це сукупність заходів, за допомогою яких органи доходів і зборів переконуються у правильності заповнення митних декларацій, декларацій митної вартості та в достовірності зазначених у них даних, законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України або за межі території вільної митної зони, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Документальні перевірки дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів, проводяться органами доходів і зборів з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 Податкового кодексу України.

Органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо:

1) правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів;

2) обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування;

3) правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення;

4) відповідності фактичного використання переміщених через митний кордон України товарів заявленій меті такого переміщення та/або відповідності фінансових і бухгалтерських документів, звітів, договорів (контрактів), калькуляцій, інших документів підприємства, що перевіряється, інформації, зазначеній у митній декларації, декларації митної вартості, за якими проведено митне оформлення товарів у відповідному митному режимі;

5) законності переміщення товарів через митний кордон України, у тому числі ввезення товарів на територію вільної митної зони або їх вивезення з цієї території.

Відповідно до п. 2 ч. 7 ст. 346 Митного кодексу України, документальною позаплановою виїзною перевіркою вважається перевірка підприємства, яка не передбачена планами роботи органу доходів і зборів і може проводитися якщо виявлено факти або отримано документальну інформацію, які свідчать про порушення підприємством вимог законодавства з питань державної митної справи, якщо підприємство не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов'язковий письмовий запит органу доходів і зборів протягом 10 робочих днів з дня отримання такого запиту.

Системно аналізуючи вказані норми, вбачається, що обов'язковою передумовою здійснення документальної позапланової перевірки є, зокрема, направлення запиту про надання пояснень та їх документального підтвердження.

В свою чергу порядок складання та оформлення запитів органами доходів і зборів врегульовано Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VІ та Порядком періодичного подання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом затвердженим Постановою КМУ №1245 від 27.12.2010 року (Порядок №1245 - далі).

Відповідно до положень п. 73.3 ст. 73 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження. Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити:

1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує;

2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати;

3) печатку контролюючого органу.

Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб'єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав:

1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи;

2) для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" під час здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу та/або для визначення рівня звичайних цін у випадках, визначених цим Кодексом;

3) виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків;

4) щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків:

податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов'язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування;

акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної;

5) у разі проведення зустрічної звірки;

6) в інших випадках, визначених цим Кодексом.

Платники податків та інші суб'єкти інформаційних відносин зобов'язані подавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження (крім проведення зустрічної звірки) протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом).

Пунктами 9, 10 Порядку №1245 визначено, що органи державної податкової служби мають право звернутися до суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій, завдань, та документального підтвердження такої інформації. В окремих випадках зазначений запит може надсилатися з використанням засобів телекомунікаційного зв'язку з накладенням електронного цифрового підпису органу державної податкової служби.

Запит щодо отримання податкової інформації від платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин оформляється на бланку органу державної податкової служби та підписується керівником (заступником керівника) зазначеного органу. У запиті зазначаються: посилання на норми закону, відповідно до яких орган державної податкової служби має право на отримання такої інформації; підстави для надіслання запиту; опис інформації, що запитується, та в разі потреби перелік документів, що її підтверджують (п.10 Порядку №1245).

Згідно п.12 вказаного Порядку письмовий запит про подання інформації надсилається суб'єкту інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: виявлення за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, фактів, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері протидії легалізації (відмиванню) доходів, отриманих злочинним шляхом, та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, виникнення потреби у визначенні рівня звичайних цін на товари (роботи, послуги) під час проведення перевірок; виявлення недостовірності даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків; подання щодо платника податків скарги про ненадання таким платником податків податкової накладної покупцю або про порушення правил заповнення податкової накладної; проведення зустрічної звірки; в інших випадках, визначених Податковим кодексом України.

Відповідно до п.16 вказаного Порядку у разі коли запит складено з порушенням вимог, визначених у пунктах 9 і 10 цього Порядку, суб'єкт інформаційних відносин звільняється від обов'язку надавати відповідь на такий запит.

При цьому, згідно п.п.16.1.5 п.16.1 ст.16 Податкового кодексу України, платник податків зобов'язаний подавати на належним чином оформлену письмову вимогу контролюючих органів (у випадках, визначених законодавством) документи з обліку доходів, витрат та інших показників, пов'язаних із визначенням об'єктів оподаткування (податкових зобов'язань), первинні документи, регістри бухгалтерського обліку, фінансову звітність, інші документи, пов'язані з обчисленням та сплатою податків та зборів. У письмовій вимозі обов'язково зазначаються конкретний перелік документів, які повинен надати платник податків, та підстави для їх надання.

Щодо посилань позивача на невідповідність запиту від 15.01.2019 року №598/10/15-32-14-10-07 нормам Податкового кодексу України та Порядку №1245 від 27.12.2010 року суд зазначає, що направлений ГУ ДФС в Одеській області на адресу позивача запит містив фактичну підставу для направлення запиту (аналіз митних декларацій), правову підставу (ч. 5 ст. 334 МК України). Крім того, запит містив опис інформації, що запитується, перелік документів, що її підтверджують, був підписаний заступником керівника контролюючого органу та скріплений печаткою цього контролюючого органу.

Щодо твердження позивача, що в запиті зазначається підстава «можливе порушення митного законодавства», суд зазначає, що остаточне встановлення факту порушення суб'єктами господарювання вимог митного законодавства можливе за наслідком проведення перевірки.

При цьому проведення перевірки дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи юридичних осіб, які фігурують у кримінальному провадженні №0000679, серед яких наявне ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД, було ініційоване Національним антикорупційним бюро України. Право на розголошення даної отриманої інформації, у відповідності до вимог Кримінального процесуального кодексу України, у контролюючого органу відсутнє, оскільки частина 1 статті 222 Кримінального процесуального кодексу України визначає, що відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим.

Таким чином, суд дійшов висновку, що запит Головного управління ДФС в Одеській області від 15.01.2019 року №598/10/15-32-14-10-07 відповідав положенням п.73.3 ст. 73 Податкового кодексу України та п. 10 Порядку №1245 від 27.12.2010 року.

Відповідно до п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до положень пп. 75.1.2 п. 75.1 ст. 73 Податкового кодексу України, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об'єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Відповідно до п.78.4 ст. 78 Податкового кодексу України, про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Відповідно до ч. 1 ст. 349 Митного кодексу України, посадові особи органу доходів і зборів мають право приступити до проведення документальної (планової чи позапланової) виїзної перевірки декларанта чи зустрічної звірки на підприємстві за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред'явлення керівнику відповідного підприємства або уповноваженій ним особі під розписку посвідчення на право проведення перевірки, в якому зазначаються дата його видачі, назва органу доходів і зборів, мета проведення перевірки, вид (планова чи позапланова) та підстави її проведення, дати початку та закінчення перевірки, посади, спеціальні звання та прізвища посадових осіб органу доходів і зборів, які проводитимуть перевірку, пред'явлення службових посвідчень зазначених осіб, а також надання копії наказу органу доходів і зборів про проведення перевірки.

Водночас вимоги щодо змісту наказу врегульовано абзацом 3 п. 81.1 ст. 81 Податкового кодексу України, відповідно до якого в наказі зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб'єкта (прізвище, ім'я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об'єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу.

Судом встановлено, що оскаржуваний наказ ГУ ДФС в Одеській області №1114 від 14.02.2019 року відповідає вимогам, що передбачені до його змісту абз.3 п.81.1 ст.81 Податкового кодексу України, а саме містить дату видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб'єкта, який перевіряється, адресу об'єкта, перевірка якого проводиться, мету, вид, підстави для проведення перевірки, дату початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися, а також підписаний керівником контролюючого органу та скріплений печаткою цього контролюючого органу.

Підставою для проведення перевірки, в даному випадку зазначено п. 2 ч. 7 ст. 346 Митного кодексу України, тобто не надання пояснень та їх документальне підтвердження на обов'язковий письмовий запит органу доходів і зборів протягом 10 робочих днів з дня отримання такого запиту.

Окрім того, в Наказі №1114 від 14.02.2019 року в якості підстави здійснення перевірки зазначена доповідну записку заступника начальника ГУ ДФС в Одеській області Бондаренка А.Б. від 31.01.2019 року №74/11/15-32-14-10-05, слід зауважити.

Згідно з пп. 1.2.2 п. 1.2 розділу 1 Методичних рекомендацій щодо порядку взаємодії між підрозділами органів державної фіскальної служби при організації, проведенні та реалізації матеріалів перевірок платників податків, затвердженого наказом Державної фіскальної служби від 31.07.2014 року №22 (зі змінами та доповненнями) при організації проведення документальної позапланової (крім перевірок, визначених у п.1.2.3 цього пункту) або фактичної перевірки обгрунтовані пропозиції щодо необхідності її проведення оформлюються доповідною запискою (висновком) за підписом керівника відповідного структурного підрозділу, який має інформацію, що може слугувати підставою для проведення документальної позапланової або фактичної перевірки відповідно до чинного законодавства.

Доповідна записка (висновок) надається на розгляд керівника (його заступника або уповноваженої особи) органу ДФС, який приймає рішення про доцільність проведення такої перевірки та визначає підрозділ, який буде здійснювати (очолювати) цю перевірку, відповідати за її організацію, у тому числі направлення повідомлення до Інформаційно-аналітичної групи, координацію дій залучених до перевірки працівників інших структурних підрозділів та органів ДФС, а також реалізацію матеріалів перевірки.

З урахуванням проведення перевірки дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи юридичних осіб, які фігурують у кримінальному провадженні №0000679, серед яких наявне ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД, матеріали досудового розслідування по якому не можуть бути розголошені, а відтак посилання в наказі на доповідну записку є цілком обґрунтованими та законними.

Суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, як то передбачено ч. 5 ст. 242 КАСУ.

Верховний Суд України у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 05.03.2019 року по справі №813/4376/17 дійшов наступного висновку

«Окремі дефекти запиту про надання інформації не впливають на обов'язок позивача надати всю необхідну інформацію за запитом, оскільки відсутність або неповнота посилань на конкретні джерела отримання податкової інформації не повинні розглядатися як підстава для визнання запиту таким, що не відповідає вимогам пункту 73.3 Податкового кодексу України, та, як наслідок, бути підставою для визнання наказу про проведення податкової перевірки протиправним».

В свою чергу окремі дефекти оформлення наказу про призначення перевірки не повинні розглядатися як підстава для визнання наказу протиправним, якщо зі змісту такого наказу можна ідентифікувати передбачену законодавством фактичну підставу для призначення відповідної перевірки. Податковим кодексом України та Митним кодексом України не передбачено необхідності зазначати в наказі про проведення перевірки інформації, що свідчить про можливі порушення з боку позивача вимог законодавства, натомість наказ про проведення перевірки від 14.02.2019 року № 1114 містить вказівку на підставу проведення перевірки - п. 2 ч. 7 ст. 346 Митного кодексу України.

Крім цього, позивач наголошує, що до запиту, який надіслано на адресу ТОВ «ПРОГРЕС-ТРЕНД» необхідно застосувати ст. 73 Податкового кодексу України, у разі якщо запит складено з порушенням вимог, визначених абзацами першим - п'ятим цього пункту, платник податків звільняється від обов'язку надавати відповідь на такий запит.

Суд вважає таке твердження помилковим, оскільки проведення перевірки передбачено спеціальною нормою Митного кодексу України.

На необхідності застосування саме спеціальної норми наголошує і Верховний Суд у постанові від 09.11.2018 року по справі №263/15749/16-а.

"…Змістовні колізії - це колізії, що виникають внаслідок часткового збігу обсягів регулювання правовідносин різними нормами права, обумовлені специфікою суспільних відносин та пов'язані з поділом норм права на загальні, спеціальні та виняткові…

Крім того, у випадку наявності колізії у між спеціальним законом та загальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону.

При цьому при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для даної справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" від 25.03.1999 р., п. 15 рішення у справі "Баранкевич проти Росії" від 26.07.2007 р. тощо)…"

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.2 ст.77 КАС України).

Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ТОВ «Прогрес-Тренд» задоволенню не підлягають.

В пункті 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бендерський проти України" від 15 листопада 2007 року, заява № 22750/02, зазначено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов'язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися в світлі обставин кожної справи.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

З огляду на наведену практику ЄСПЛ, вмотивовувати - наводити аргументи, докази, які пояснюють, виправдовують певні дії, вчинки тощо або доводять їх необхідність. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його прийняття.

Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно зі ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 139, 242, 246, 250, 251, 255, 295, 297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОГРЕС-ТРЕНД» до Головного управління ДФС України в Одеській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Національного антикорупційного бюро України про визнання протиправними та скасування наказу - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 15.5 розділу VII Перехідні положення КАС України від 03 жовтня 2017 року визначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи зберігаються порядок подачі апеляційних скарг та направлення їх до суду апеляційної інстанції, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України від 06 липня 2005 року.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Товариство з обмеженою відповідальністю "ПРОГРЕС-ТРЕНД" - адреса: 65007, м. Одеса, вул. Водопровідна, 1-а, , телефон: (НОМЕР_1, e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1

Головне управління ДФС України в Одеській області - адреса: 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, , телефон: , електронна пошта:

Національне антикорупційне бюро України, , адреса: 03035, м. Київ, вул. Василя Сурикова, 3, телефон: ,e-mail: , e-mail: та

Головуючий суддя Потоцька Н.В.

.