Справа № 9901/179/19
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2019-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 9901/179/19
У Х В А Л А

12 квітня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Пилипенко О.Є..;

за участю секретаря: Горяінової Н.В.,

розглянувши у в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді Костюк Л.О. у справі за розглядом позовної заяви ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання виборів Президента України від 31 березня 2019 року незаконними та нікчемними їх результати, -

В С Т А Н О В И Л А :

10 квітня 2019 року, ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1) звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, як суду першої інстанції, з адміністративним позовом до Центральної виборчої комісії (далі - відповідач, ЦВК), в якому просив: офіційно визнати незаконними вибори Президента України 31 березня 2019 року та нікчемними їх результати у Протоколі від 7 квітня 2019 року Центральної виборчої комісії, як незаконно призначених, - не від імені Українського народу та не в інтересах Українського народу Самостійної української держави України, офіційно встановленої Рішенням пленарного засідання 24 серпня 1991 року конституційної Верховної Ради Української PCP 12-го конституційного скликання про створення Самостійної української держави України та другою частиною Акту проголошення незалежності України від 24 серпня 1991 року, в частині створення Самостійної української держави України; протягом однієї доби від часу отримання цієї заяви звернутись із повідомленням про закінчений злочин службових осіб Центральної виборчої Комісії до Генерального Прокурора України та Генерального прокурора Бюро Європейської прокуратури Європейського Союзу.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 11 квітня 2019 року позовну заяву передано до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до ч.3 ст.273 КАС України, рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

В силу п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи, зокрема, відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху.

Відповідно до зазначеної вище ухвали визначено недоліки, які слід усунути ОСОБА_1, а саме: надати обґрунтовані пояснення, якими саме діями, рішеннями чи бездіяльністю Центральною виборчою комісією порушено його виборчі права щодо участі у виборчому процесі.

Та визначено строк для усунення недоліків до 12 год. 00 хв. 12 квітня 2019 року.

12 квітня 2019 року об 11 год 33 хв. на електронну адресу Шостого апеляційного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Костюк Л.О.

Також, 12 квітня 2019 року зазначена вище заява подана ОСОБА_1 до канцелярії Шостого апеляційного адміністративного суду

Зазначена заява обґрунтована тим, що ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 квітня 2019 року про залишення позовної заяви без руху є незаконно виготовленою, нікчемною, необґрунтованою, що викликає сумнів у неупередженості судді Костюк Л.О.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи заяви про відвід судді Костюк Л.О., колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, з наступних підстав.

Статтею 36 КАС України передбачені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Відповідно до ч.1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

При цьому, ст. 39 КАС встановлено вимоги до заяви про відвід (самовідвід).

Відповідно до положень вказаної статті КАС відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Статтею 37 КАС України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення, крім випадку, коли проведення врегулювання спору за участю судді було ініційовано суддею, але до закінчення встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження у справі строку сторона заперечила проти його проведення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, винесеного за результатами нового розгляду цієї справи.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цій адміністративній справі. Положення цієї частини не застосовуються у випадку розгляду заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами з підстав, визначених пунктом 3 частини п'ятої статті 361 цього Кодексу, Великою Палатою Верховного Суду.

Водночас, суд який розглядає справу має бути «безстороннім» і «незалежним» (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Ця норма узгоджується зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність судді презумується, поки не надано доказів протилежного.

Об'єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв'язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов'язані з прийнятими суддями рішень.

Заява про відвід судді Костюк Л.О. мотивована тим, що ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 квітня 2019 року про залишення позовної заяви без руху є незаконно виготовленою, нікчемною, необґрунтованою, що викликає сумнів у безсторонності та неупередженості судді Костюк Л.О. при розгляді даної справи.

Однак, колегією суддів не встановлено підстав, передбачених ст.ст. 36, 37 КАС України, які б перешкоджали судді Костюк Л.О. брати участь у розгляді цієї справи чи свідчили б про їх упередженість.

Враховуючи викладене, колегія судді дійшла висновку, що зазначені вище посилання позивача не є доказом в неупередженості чи зацікавленості судді та не може бути підставою для відводу.

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді в результаті розгляду цієї справи або наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід судді не вбачається.

Враховуючи те, що подана заява про відвід судді Костюк Л.О. не містить доказів на підтвердження доводів, викладених у ній, колегія суддів вважає заявлений відвід необґрунтованим.

Окрім зазначеного вище, колегія суддів звертає увагу на те, що виборчий процес є швидкоплинним та відповідно до ч. 11 ст. 273 КАС України, суд вирішує адміністративні справи, визначені цією статтею, у дводенний строк після надходження позовної заяви та зазначає, що провадження у справі не відкрито.

Такий строк є скороченим, що об'єктивно пов'язано із специфікою та необхідністю швидкого вирішення справ даної категорії, що також встановлено процесуальним законом.

На підставі вище зазначеного, колегія суддів приходить до висновку щодо необхідності розгляду зазначеної вище заяви ОСОБА_1 про відвід судді Костюк Л.О. у порядку письмового провадження без виклику сторін.

З огляду на те, що колегія суддів прийшла до висновку про необґрунтованість та завідому безпідставність заяви про відвід судді, відтак, у відповідності до ч. 4 ст. 40 колегія суддів вважає необхідним передати заяву для вирішення питання про відвід судді до автоматичного розподілу для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу №9901/179/19.

Керуючись ст. ст. 36, 37, 38, 39, 40, 41, 166, 167, 241, 242, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

У Х В А Л И Л А:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Костюк Л.О. - визнати необґрунтованою.

Передати заяву ОСОБА_1 про відвід судді Костюк Л.О. для вирішення питання про відвід до автоматичного розподілу у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак,

О.Є. Пилипенко