Справа № 357/14637/18
Суддя: Цукуров В. П.
Дата ухвалення: 2019-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження 2-а/357/20/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий суддя - Цукуров В. П. ,

секретар судового засідання - Кривенко О. С.,

за участю Позивача - ОСОБА_1, представника Позивача - адвоката Овчаренка Д.К., Відповідача - Дорогань В.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біла Церква Київської області в порядку спрощеного позовного провадження адміністративний позов ОСОБА_1 до начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області Дорогань Володимира Леонідовича про визнання протиправним та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - «Позивач») звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області Дорогань В.Л. (далі - «Відповідач») про визнання протиправним та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

В обґрунтування заявлених позовних вимог Позивач посилається на наступні обставини.

28.11.2018 року Відповідачем було ухвалено постанову №А-2811/1 у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.8 ст.96 КУпАП за експлуатацію об'єкту, не прийнятого в експлуатацію, якою на неї накладено штраф у сумі 4250,00 грн.

Вона є власником частини житлового будинку по вулиці Зелена, будинок 11, в місті Біла Церква Київської області на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Корнійчук А.В. 23.10.2013 року. Ця частина житлового будинку розташована на земельній ділянці, що належить Позивачу на праві власності, що підтверджується договором купівлі-продажу, посвідченим приватним нотаріусом Корнійчук А.В. 23.10.2013року.

Маючи наміри прибудувати прибудову до своєї частини житлового будинку для поліпшення житлових умов, Позивач звернулась до управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради для отримання дозволу на будівництво.

04.08.2015 року управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Позивачу було видано будівельний паспорт № 54 на «Реконструкція квартири № 2 з добудовою та надбудовою другого поверху в житловому будинку» за адресою: АДРЕСА_1, відповідно до вимог ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Позивач подала повідомлення про початок виконання будівельних робіт до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, яке було зареєстроване в реєстрі дозвільних документів в травні 2016 року за № КС 97.

Будівельним паспортом передбачено, що вона має право прибудувати прибудову до існуючої частини житлового будинку та збудувати надбудову другого поверху над своєю частиною житлового будинку. Будівництво прибудови вона зробила, а надбудову другого поверху не збудувала.

У той же час, за зверненням власника сусіднього житлового будинку ОСОБА_5, Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради, була призначена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на належному їй об'єкті будівництва.

14.11.2018 року, головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. в результаті перевірки складено акт, припис та протокол, в яких зазначено виявлене порушення «Об'єкт будівництва експлуатується без введення його в експлуатацію», що є порушенням вимог ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Але в складених документах не зазначається згідно з якими ознаками встановлено, що прибудова до житлового будинку експлуатується, або що проживання в існуючій частині житлового будинку, на який оформлено правові документи, з добудованою прибудовою є експлуатацією приватного житлового будинку та прибудови.

На підставі акту перевірки, припису та протоколу Відповідачем Дорогань В.Л. 28.11.2018 року було ухвалено постанову № А-2811/1 про адміністративне правопорушення, якою Позивача визнано винною у експлуатації не введеного в експлуатацію об'єкта будівництва, тобто у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4 250,00 грн.

Позивач просила суд вказану постанову скасувати.

Ухвалою суду про відкриття провадження у справі від 12.12.2018 року постановлено провести її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження.

У встановлений судом строк на адресу суду від Відповідача надійшов відзив, в якому той зазначив, що адміністративний позов вважає безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. При цьому Відповідач посилається на наступні приписи законодавства та фактичні обставини. Відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - «Закон») державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю. Такий контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №533 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - «Порядок №533»), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Як вбачається з п. 11 Порядку №533, посадові особи органів державного архітектурно -

будівельного контролю під час проведення перевірки, зокрема, мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Згідно з вимогами п. 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно - будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком.

Відповідно до п. 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно з п. 20 Порядку № 533 Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 21 Порядку №553, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акту.

Як зазначено в п. 22 Порядку №553, постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

За твердженнями Відповідача, аналіз наведених норм свідчить, що на законодавчому рівні визначені чіткі повноваження органу державного архітектурно - будівельного контролю стосовно проведення позапланових перевірок та у разі виявлення порушень вимог законодавства складання за її наслідками необхідних документів: акту, протоколу про правопорушення, припису, а також застосування штрафних санкцій, що оформлюються відповідною постановою про накладення штрафу за протиправні дії суб'єктів містобудування.

Відповідач також звертає увагу суду на те, що виконання будівельних робіт регулюється Порядком виконання будівельних робіт, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011року № 466 (далі - «Порядок №466»), а процедура прийняття в експлуатацію визначена Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461 (далі - «Порядок №461»).

Як вбачається з п. 3 Порядку №461, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

На переконання Відповідача, наведене свідчить про те, що діючим законодавством України чітко встановлений порядок введення об'єктів будівництва в експлуатацію. У той же час, згідно з вимогами ч.8 ст.39 Закону та п.12 Порядку №461, експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатація, забороняється.

14.11.2018 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно - будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О. В., на підставі звернення ОСОБА_5 від 03.10.2018 року, було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, держаних стандартів і правил на об'єкті будівництва «Реконструкція квартири №2 з добудовою та надбудовою другого поверху в житловому будинку АДРЕСА_1», за результатами якої було складено відповідний Акт №1 від 14.11.2018 року.

При проведенні позапланової перевірки виявлено, що Позивач на власній земельній ділянці за вищевказаною адресою виконала будівельні роботи з реконструкції квартири. На момент перевірки об'єкт експлуатується без введення його в експлуатацію, що є порушенням ч.8 ст. 39 Закону. Експлуатація прибудови позивачем без введення її в експлуатацію підтверджується матеріалами фотофіксації, здійсненими під час перевірки.

Крім того, 14.11.2018 року вказаною посадовою особою Відділу було винесено припис №С-1411/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та стандартів і правил, у якому було зазначено що Позивачем порушено вимоги ч. 8 ст. 39 Закону та вимагалося усунути порушення терміном до 14.12.2018 року і повідомити про це головного спеціаліста Відділу Юрчика О.В. Також було складено протокол №1-Л-А1411/1 про адміністративне порушення.

За твердженнями Відповідача, у повній відповідності до законодавства та на підставі акту №1 від 14.11.2018 року, припису про усунення порушень №С-1411/1 від 14.11.2018 року, протоколу про адміністративне правопорушення №1-Л-А1411/1 від 14.11.2018 року та матеріалів фотофіксації, 28.11.2018 року Позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.8 ст.96 КУпАП (а.с. 41-46).

У судовому засіданні Позивач вимоги позову підтримала, надала суду пояснення, аналогічні викладеним у адміністративному позові, просила позов задовольнити. Пояснила суду, що у частині будинку, яка прибудована, вона не проживає. На наданій їй для огляду кольоровій фотографії, яку було оформлено головним спеціалістом Відділу ДАБК Юрчиком О.В. у якості доказу при складенні протоколу, не змогла чітко опізнати своє житло (а.с. 79 та зворот цього аркушу). При цьому не оспорювала обставин справи, зокрема: самого факту перевірки її будинку; складення відповідного акту та його підписання без заперечень; складення протоколу та його підписання без заперечень; отримання припису та особистої присутності при розгляді відповідачем адміністративного матеріалу відносно неї та отримання оскаржуваної постанови. Також опізнала допитаного судом у якості свідка Юрчика О.В. як особу, яка проводила перевірку та складала вищевказані акт, припис та протокол.

У судовому засіданні представник Позивача вимоги позову підтримав, просив позов задовольнити у повному обсязі. Пояснив суду, що про користування Позивачем приміщенням, яке прибудоване, їм нічого не відомо і це є предметом доказування Відповідача. Також пояснив, що стосовно процедури притягнення Позивача до відповідальності зауважень немає, оскільки в ході вирішення питання про притягнення Позивач до адміністративної відповідальності, всі приписи КУпАП Відповідачем було дотримано.

У судовому засіданні Відповідач проти задоволення позову заперечував, надав пояснення, аналогічні викладеним у відзиві на позов та письмових поясненнях. Просив Позивачу відмовити, оскільки його твердження не відповідають фактичним обставинам справи, а при ухваленні оскаржуваного рішення він діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України у сфері містобудівної діяльності.

У судовому засіданні допитаний у якості свідка головний спеціаліст Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчик Олександр Володимирович пояснив, що працює на даній посаді з квітня 2017 року. 14.11.2018 року на підставі відповідного направлення він вийшов на перевірку об'єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_1 Там він зустрівся з забудовником - Позивачем. Встановивши, що добудова експлуатується без введення в експлуатацію, ним було складено акт перевірки, припис на усунення порушень законодавства та протокол про адміністративне правопорушення. Відповідно до законодавства, Позивач не мала права експлуатувати об'єкт до його введення в експлуатацію. Під ознаками експлуатації розуміється використання об'єкта за його функціональним призначенням. Під час перевірки він бачив, що у прибудові є кондиціонер, меблі, особисті речі мешканців та інші ознаки експлуатації приміщення. Він здійснював фотофіксацію штатним фотоапаратом «Canon». В ході перевірки Позивач до нього претензій не мала, що підтверджується й тим, що вона особисто підписала акт перевірки без будь-яких заперечень. При цьому указав суду на технічному паспорті вказану прибудову та точку, з якої ним було здійснено фотофіксацію.

Суд, вислухавши пояснення сторін, а також повно, об'єктивно та всебічно дослідивши матеріали даної справи, приходить до висновку про те, що у задоволенні адміністративного позову необхідно відмовити з наступних підстав.

Судом встановлені наступні обставини та зміст спірних правовідносин.

Позивач є власником частини житлового будинку по вулиці Зелена, будинок 11 в місті Біла Церква на підставі договору купівлі продажу, посвідченого приватним нотаріусом Корнійчук А.В. 23.10.2013 року, реєстровий №5535, права на який зареєстровані в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 03 (а.с. 13, 14).

Належна Позивачу частина житлового будинку розташована на земельній ділянці, яка також належить Позивачу на праві власності на підставі договору купівлі продажу, посвідченого приватним нотаріусом Корнійчук А.В. 23.10.2013року, реєстровий №5539, права на яку зареєстровані в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 03 (а.с. 20, 21).

Також у матеріалах справи наявні технічний паспорт на будинок 11 по вулиці Зелена у місті Біла Церква, виготовлений КП Київської обласної ради «Південне бюро технічної інвентаризації» 14.11.2013 року та технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_1, виготовлений ФОП ОСОБА_7 27.11.2018 року (111-113, 114-116).

Маючи наміри побудувати прибудову до своєї частини житлового будинку для поліпшення житлових умов, Позивач звернулась до управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради для отримання дозволу на будівництво.

Відповідно до вимог ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради 04.08.2015 року Позивачу видано будівельний паспорт № 54 «під Реконструкцію квартири № 2 з добудовою та надбудовою другого поверху в житловому будинку №11 по вул. Зеленій» (а.с. 6-14, 15-29).

Позивач подала повідомлення про початок виконання будівельних робіт до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, яке було зареєстроване в реєстрі дозвільних документів 06.05.2016 року за № КС 97 (а.с. 121-123).

За зверненням власника сусіднього житлового будинку - ОСОБА_5 від 03.10.2018 року, Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради було призначено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті будівництва «житловий будинок», що знаходиться за вищевказаною адресою (а.с. 47-48). При цьому було оформлено відповідне направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 31.10.2018 року, на звороті якого є відмітка Позивача про його отримання (а.с. 49).

14.11.2018 року, головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. в результаті проведеної перевірки було складено акт, припис та протокол, в яких зазначено: «Об'єкт будівництва експлуатується без введення його в експлуатацію», що є порушенням вимог ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (а.с. 50-59, 60, 61-62).

28.11.2018 року начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. було винесено постанову №А-2811/1 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.8 ст.96 КУпАП за експлуатацію об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, якою на Позивача накладено штраф у сумі 4250,00 грн. (а.с. 32-33).

Розглядаючи дану адміністративну справу суд керується наступними нормами матеріального права України.

Відповідно до ст.19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з приписами ч.ч. 1, 2, 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - «Закон» ) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам тощо; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки тощо.

Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

У той же час, відповідно до ч.1 ст.39 Закону прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Відповідно до ч.8 ст.39 Закону експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Згідно з п.3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461 прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорту, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

При цьому, як повідомив у судовому засіданні Відповідач, та не заперечував Позивач і його представник, спірна будівля Позивача належить згідно з діючими Державними Будівельними Нормами України - ДБН В.1.2-14-2009 до будівель і споруд класу СС1. Також, як убачається із матеріалів справи, Позивач здійснювала будівництво на підставі будівельного паспорту (а.с. 6-14, 15-29). Втім, декларацію про готовність об'єкта до експлуатації вона подала до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю лише 30.11.2018 року, тобто вже після притягнення її до адміністративної відповідальності Постановою від 28.112018 року, що підтверджується відповідною відміткою на її заяві про реєстрацію декларації та штампом Відділу на самій декларації (а.с. 66, 64-65).

Тобто, діюче містобудівне законодавство України чітко передбачає необхідність прийняття в експлуатацію будинків, до категорії яких належить і будинок, у якому проводилась реконструкція Позивачем, а також як такий, будівництво якого здійснювалося на підставі будівельного паспорту.

Відповідно до п. 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №533, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акту. Втім, такий акт перевірки із зазначенням виявленого порушення - експлуатації об'єкта без введення його в експлуатацію, було підписано Позивачем без будь-яких зауважень, що підтверджує його згоду зі змістом акту та спростовує подальші твердження протилежного характеру (зворот а.с. 56, зворот а.с. 57).

Таким чином, як убачається із матеріалів справи, у тому числі фотофіксації та пояснень попередженого про кримінальну відповідальність свідка, Позивачем здійснювалася експлуатація не прийнятого в експлуатацію об'єкта будівництва у випадку, коли таке прийняття передбачено законодавством, що утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП.

Аналізуючи встановлені у справі фактичні обставини та наведені приписи діючого законодавства, суд приходить до висновку про те, що Відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правових підстав для задоволення позовних вимог у суду немає, а тому оскаржуване рішення Відповідача необхідно залишити без змін, а позовну заяву без задоволення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2, 6-8, 19, 72-77, 241-246, 255, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_2) до начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимира Леонідовича (вулиця Павліченко, будинок 14-а, місто Біла Церква, Київська область) про скасування постанови №А-2811/1 від 28.11.2018 року по справі про адміністративне правопорушення - відмовити повністю.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено та проголошено 08.04.2019 року.

СуддяВ. П. Цукуров