Справа № 522/4729/18
Суддя: Науменко А. В.
Дата ухвалення: 2019-03-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/4729/18
Провадження АДРЕСА_2-а/522/155/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2019 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючої судді Науменко А.В.,

за участі секретаря - Полегенького В.С.

розглянувши у спрощеному провадженні у відкритому судовому засіданні в м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Терзі Віктора Петровича про визнання протиправними та скасування постанови про накладення штрафу, -

ВСТАНОВИВ:

21.03.2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Терзі Віктора Петровича про визнання протиправними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення № 106 від 06 березня 2018 року, якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,0 гривен.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 26.10.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Терзі Віктором Петровичем на підставі акту перевірки від 11.10.2017 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 11.10.2017 року, припису про усунення порушень від 11.10.2017 року було складено протокол про адміністративне правопорушення за яким позивача було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5, ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200,0 грн.

Припис від 11.10.2017 року б/н про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, та постанова № 477 від 26.10.2017 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5, ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200,0 грн., були оскаржені до Приморського районного суду м. Одеси.

Однак адміністративний позов по справі № 522/21118/17 про визнання протиправними та скасування припису та постанови про накладення штрафу на час подання зазначеного позову не розглянути по суті. Враховуючи вищезазначене позивач вважає, що її передчасно 06.03.2018 року притягнуто до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення передбаченого ч.1, ст. 188-42 КУпАП, а саме невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю викладених у приписі про усунення порушень від 11.10.2017 року до постановлення рішення Приморським районним судом м. Одеси по суті заявлених вимог, оскільки відповідно до ст.. 29 «Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», затвердженого постановою КМУ від 06 квітня 1995 року № 244, оскарження постанови про накладення штрафу в установлений строк запиняє її виконання до набрання законної сили відповідним рішенням суду. Таким чином позивач вважає, що її передчасно притягнуто до адміністративної відповідальності, в зв`язку з чим постанова по справі про адміністративне правопорушення від 06.03.2018 року № 106 підлягає скасуванню.

У судове засідання позивач не з`явилась, сповіщена належним чином, що не перешкоджає розгляду справи за наявними матеріалами у справі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був сповіщений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України суд вважає за можливе розглянути дану адміністративну справу у відсутності представника відповідача, сповіщеного належним чином, на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі наявні докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 26.10.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Терзі Віктором Петровичем на підставі акту перевірки від 11.10.2017 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 11.10.2017 року, припису про усунення порушень від 11.10.2017 року було складено протокол про адміністративне правопорушення за яким позивача було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5, ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200,0 грн.

Припис від 11.10.2017 року б/н про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, та постанова № 477 від 26.10.2017 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5, ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200,0 грн., були оскаржені до Приморського районного суду м. Одеси.

Далі 06 березня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Терзі Віктором Петровичем на підставі акту перевірки від 21.02.2018 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 21.02.2018 року, припису про усунення порушень від 11.10.2017 року було складено постанову № 106 по справі про адміністративне правопорушення за яким позивача було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,0 грн.

Згідно постанови вбачається, що на території Кілійської м/ради в межах населеного пункту, за адресою: АДРЕСА_1 розташована земельна ділянка, сумісного користування загальною площею 662 кв. м Державний акт на земельну ділянку відсутній. Житлова будівля літ. «А» загальною площею 192,2 кв.м. з часткою 4/25 належить ОСОБА_1 (кВ. АДРЕСА_2); з часткою 29/100 належить ОСОБА_2 (кВ. АДРЕСА_3): з часткою 26/100 належить ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ( кв . АДРЕСА_4 ); кВ. АДРЕСА_5 не приватизована та належить Кілійської м/ради.

Перевіркою з виїздом на місце за вказаною вище адресою від 11.10.2017 року було встановлено, що на присадибної земельній ділянці сумісного користування ОСОБА_1 здійснена реконструкція частки (4/25) житлового будинку літ. «А» (кв.АДРЕСА_2) шляхом будівництва прибудови в плані фундаменту 2,8 х3,0 м.п., а саме: улаштований монолітний бетонний фундамент, стіни з каменю черепашнику з монтажем дверного та віконного блоку об лаштована односкатна покрівля з азбестоцементного хвилястого шиферу. На час перевірки забудовник будь-яку проектно-кошторисну документацію або дозвільні документи, які б давали право на виконання будівельних робіт не надав. Зазначена реконструкція виконана без будь-якої проектно-правової документації та без будь-якого документу дозвільного характеру, що надає право на виконання будівельних робіт з реконструкції.

Вимоги припису від 11.10.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил не виконані, а саме в частині: 1. Усунути порушення містобудівного законодавства України у 60/ (шістдесятиденний) термін до 11.12.2017 року. 2. При виконанні п.1, земельну ділянку провести у початковий вигляд. Чим порушив п.п. «а» п.3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п. 3, п.11 Постанови КМУ № 553 від 23.05.2011 року «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю». За встановлені правопорушення передбачена відповідальність ч. 1, ст. 188-42 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року,будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа,що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Відповідно до п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Суд встановив, що в результаті перевірки інспектором було встановлено відсутність у позивача будь-якої проектно-кошторисної документації або дозвільних документів на вказане будівництво. Також ця документація позивачем суду представлена не була, а її відсутність не оспорювалась. Не виконання припису від 11.10.2017 року також позивачем не спростовувалось.

Тобто, наявність встановленого Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області Терзі В.П. п.п. «а» п.3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п. 3, п.11 Постанови КМУ № 553 від 23.05.2011 року «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», знайшло своє підтвердження в судовому засіданні, а тому суд вважає доведеною наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена по ч.1 ст. 188-42 КУпАП.

Оскарження позивачем постанови та припису відповідно діючого законодавства зупиняє дію тільки постанови щодо її виконав по стягненню штрафу, а не дію припису про усунення порушень.

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до вимог ст. 9 Конституції України та Закону України "Про ратифікацію Конвенції" від 17.07.1997 року, Конвенція про захист прав людини та основних свобод та протокол до неї, є частиною національного законодавства України. Вимогами ст. 6 ЄКПЛ та ст. 2- 4 Протоколу № 7 до Конвенції, які застосовуються і при розгляді справ про адміністративне правопорушення, закріплено право особи на справедливий суд, що включає в себе право на доступ до матеріалів справи, право на захист та юридичну допомогу, право на надання доказів, проведення експертизи та залучення свідків, право бути повідомленим про час та місце слухання справи та присутнім при розгляді його справи судом. Та основне те, що особа має право бути негайно і детально проінформована зрозумілою для нього мовою компетентним органом державної влади про характер та причини обвинувачення, мати час і можливість, необхідні для підготовки свого захисту та захищати себе особисто чи використовувати захисника.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, КАС Україні та в контексті Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

У Конституції України проголошено демократичною, соціальною, правовою державою (ст. 1) і визнано, що найвищою соціальною цінністю в Україні є людина , її права і свободи та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, а їх утвердження і забезпечення є головним обов`язком держави (ст. 3), права та свободи людини є невідчужуваними і непорушними.

Відповідно до ст. 6, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких відносяться виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад, шляхом, в тому числі, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації, тощо.

Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; залучати до проведення перевірок представників експертних організацій, фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; тощо.

Згідно з п. 5, 7 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю та така перевірка може проводитися, зокрема, на підставі звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до п. 16, 17 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до ч. 5 статті 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У судовому засіданні встановлено, що в діях позивача є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.188-42 КУпАП так як вимоги припису від 11.10.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил не виконані, а саме в частині: 1. Усунути порушення містобудівного законодавства України у 60/ (шістдесятиденний) термін до 11.12.2017 року. 2. При виконанні п.1, земельну ділянку провести у початковий вигляд. Чим порушені п.п. «а» п.3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п. 3, п.11 Постанови КМУ № 553 від 23.05.2011 року «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю». За встановлені правопорушення передбачена відповідальність ч. 1, ст. 188-42 КУпАП.

Відповідно ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до припису № б/н від 11.10.2017 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм стандартів і правил, та постанова № 477 від 26.10.2017 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5, ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200,0 грн., були оскаржені до Приморського районного суду м. Одеси.

Відповідно до рішення Промрського районного суду м. Одеси від 16.07.2018 року по справі № 522/21118/17 ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні позову до Терзі В.П ., як головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправними та скасування припису від 11.10.2017 року б/н та постанови № 477 від 26.10.2017 року про накладення штрафу.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

З вище наведеного випливає, що головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Терзі Віктор Петрович діяв у межах своїх повноважень та правомірно виніс постанову за вчинене правопорушення. Тому, в адміністративному позові ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Терзі Віктора Петровича про визнання протиправними та скасування постанови про накладення штрафу слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 243-246,250, 251, 286 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Терзі Віктора Петровича про визнання протиправними та скасування постанови про накладення штрафу - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання до Приморського районного суду міста Одеси апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Повний текст рішення виготовлено 05 квітня 2019 року.

Суддя А.В. Науменко

28.03.19