Справа № 640/6154/19
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2019-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/6154/19
УХВАЛА

12 квітня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Кучми А.Ю. та суддів Аліменка В.О., Безименної Н.В. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

09.04.2019 ОСОБА_2 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Центральної виборчої комісії про визнання дій ЦВК про нереєстрацію його кандидатом на пост Президента України необґрунтованими та зобов'язання ЦВК терміново зареєструвати кандидатом на пост Президента України і щоб у позивача був час підготуватись до виборів у другому турі виборів.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 09.04.2019 адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії передано на розгляд до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Перевіривши заявлені позивачем вимоги, колегія суддів дійшла висновку про необхідність залишення адміністративного позову без розгляду з урахуванням наступного.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, 04.02.2019 до Центральної виборчої комісії ОСОБА_2 подано документи щодо реєстрації його кандидатом на пост Президента України.

Листом ЦВК № 21-30-745 від 07.02.2019 повідомлено позивача про те, що останнім днем подання документів для реєстрації кандидатів на пост Президента України було 03.02.2019, однак документи щодо реєстрації позивача кандидатом на пост Президента України надійшли до Комісії 04.02.2019, тобто після закінчення встановленого строку для їх подання. Отже, оскільки строк, передбачений Законом для подання документів до ЦВК для реєстрації кандидатом на пост Президента України, минув, Комісія немає правових підстав для їх розгляду (а.с. 15-16).

Згідно з частиною третьою ст. 273 КАС України передбачено, що рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Частиною шостою ст. 273 КАС України визначено, що позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п'ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач оскаржує відмову ЦВК, оформлену листом № 21-30-745 від 07.02.2019 у прийнятті поданих ним документів для реєстрації кандидата на пост Президента України.

Відповідно до вимог частини шостої ст. 273 КАС України, п'ятиденний строк звернення до суду із позовом про оскарження такого рішення виборчої комісії повинен обраховуватися з 00:00 годин 07.02.2019.

У відповідності до штемпелю відділу поштового зв'язку на конверті, позивачем 03.04.2019 до Окружного адміністративного суду м. Києва направлено позовну заяву, та в подальшому ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 09.04.2019 адміністративну справу за вищевказаний позовом передано на розгляд до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Згідно з частинами першої - третьої ст. 270 КАС України на обчислення строків, встановлених статтями 273 - 277, 280 - 283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Останнім днем строку, який має закінчитися з настанням певної події, є день, що передує дню вказаної події.

Днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду (частина п'ята ст. 270 КАС України).

Таким чином, враховуючи вищенаведені обставини, зокрема те, що відмову ЦВК у прийнятті документів щодо реєстрації ОСОБА_2 кандидатом на пост Президента України прийнято відповідачем 07.02.2019, а позовну заяву подано до суду першої інстанції 09.04.2019, тобто, поза межами встановленого процесуальним законом п'ятиденного строку (останнім днем оскарження відмови Центральної виборчої комісії є 11.02.2019), колегія суддів дійшла висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, на підставі частини п'ятої ст. 270 КАС України.

Відповідно до п. 8.1.1 Пленуму Вищого адміністративного суду № 15 від 01.11.2013 "Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом" № 15 від 01.11.2013 важливим елементом цих строків є момент їх початку, який визначається днем прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності. Це перша відмінність строку звернення до суду щодо вирішення виборчих спорів від строку звернення до суду в інших спорах адміністративної юрисдикції, в яких, як правило, цей строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, у виборчих спорах немає необхідності з'ясування обставин щодо дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Таке правове становище дозволяє чітко визначити початок строку звернення до суду для вирішення виборчих спорів, який не залежить від суб'єктивного сприйняття позивачем моменту порушення його права чи інтересу.

Разом з цим, законодавцем не передбачено можливість поновлення пропущеного п'ятиденного строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності ЦВК.

Аналогічна правова позиція, викладена в постанові Верховного Суду від 15.02.2019 у справі № 855/32/19.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів зауважує, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Також, колегія суддів звертає увагу, що, відповідно до частини другої ст. 6 КАС України, застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Згідно п. 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України",право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи вищевказане, колегія суддів дійшла висновку, що, оскільки позовна заява подана до суду з пропуском встановленого процесуальним законом п'ятиденного строку звернення до суду та з огляду на швидкоплинність виборчого процесу, остання підлягає залишенню без розгляду.

На підставі вищевикладеного та керуючись 243, 248, 270, 271, 273, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі її апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень КАС України, апеляційна скарга подається учасниками справи до Верховного суду через Шостий апеляційний адміністративний суд.

Головуючий суддя:А.Ю. Кучма

Судді:В.О. Аліменко

Н.В. Безименна

Головуючий суддя Кучма Андрій Юрійович

Судді: Аліменко Володимир Олександрович

Безименна Наталія Вікторівна