Справа № П/811/3836/14
Суддя: Р.І. Брегей
Дата ухвалення: 2019-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2019 року справа № П/811/3836/14

провадження № 2-кас/1140/12/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Брегея Р.І., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (у письмовому провадженні) у м.Кропивницький адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Барій Стандарт» (далі Товариство) до Кропивницької обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби в Кіровоградській області (далі Управління) про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з заявою до податкового органу про визнання протиправними дій щодо коригування в автоматизованій підсистемі «Аналітична система» інформаційної системи «Податковий блок» (далі аналітична система) задекларованих показників податкового кредиту і зобовязань з податку на додану вартість за наслідками перевірки.

Водночас, просив суд зобовязати податковий орган відновити в аналітичній системі показники задекларованих сум податкових зобовязань та кредиту з податку на додану вартість (а.с.46-47).

У позовній заяві представник Товариства зазначає, що висновки ревізорів стосовно укладання з ТОВ «Метіда Трейд» (далі Товариство 2) і ТОВ «Меркурій Альянс» (далі Товариство 3) договорів, які не спрямовувався на настання наслідків, котрі обумовлювались ними, помилкові, оскільки не ґрунтуються на допустимих доказах.

Відповідач заперечив стосовно задоволення позову (а.с.55-56).

Кіровоградська обєднана державна податкова інспекція Головного управління Міндоходів у Кіровоградській області пояснила, що автоматизована система використовується підрозділами органів Міністерства доходів та зборів України лише у своїй внутрішній роботі та коригування в ній показників не призводять до настання негативних наслідків щодо платника податків.

Ухвалою суду 09 квітня 2019 року прийнято рішення про розгляд справи у порядку письмового провадження (а.с.161).

Ухвалою суду від цього ж дня первісного відповідача Кіровоградську обєднану державну податкову інспекцію Головного управління Міндоходів у Кіровоградській області замінено її правонаступником, котрим є Інспекція (а.с.162-163).

Суд, дослідивши матеріали справи, зробив висновок про відмову у задоволенні позову з таких підстав.

Встановлені судом обставини і факти, що стали підставами звернення.

Так, 03 жовтня 2014 року відповідачем складено акт перевірки діяльності Товариства з питань дотримання вимог податкового законодавства по взаємовідносинах з Товариством 2 і Товариством 3 за липень 2014 року (а.с.6-28).

У акті ревізори зазначили виявлені порушення.

Зокрема, зробили висновок, що правочини, котрі уклало Товариство зі згаданими контрагентами, є недійсними (нікчемними), так як не спрямовувались на настання реальних наслідків, які обумовлювалися ними.

Це ж призвело до завищення податкового кредиту і зобовязань з податку на додану вартість.

За результатами перевірки діяльності позивача керівник податкового органу не прийняв жодного рішення негативного характеру стосовно платника податків (а.с.157).

Судом встановлено, що після проведення перевірки податковий орган вніс відомості до аналітичної системи щодо зменшення позивачу показників кредиту та зобовязань з податку на додану вартість за липень 2014 року (а.с.157).

Податковий орган не вносив зміни до інтегрованої картки платника податків (а.с.157).

Юридична оцінка встановлених судом обставин і фактів справи.

Перш за все, приписами частини 1 статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Отже, суд зобовязаний не тільки встановити протиправність дій, бездіяльності та рішень субєкта владних повноважень, а й обрати реальний спосіб захисту порушеного права.

За своєю суттю аналітична система, яка затверджена наказом ДПА України №266 від 18 квітня 2008 року (в редакції на час спірних правовідносин), є електронною інформаційно-довідковою базою стосовно платників податків щодо декларування ними податкових зобовязань та кредиту з податку на додану вартість.

Вона створена для службового користування і оперативного співставлення податковим органом даних платників податків.

Спочатку в аналітичну систему вносяться дані податкових декларацій, а надалі податковий орган може вносити до неї зміни за наявності для цього підстав.

Такою підставою може бути рішення керівника податкового органу про зменшення показників податкових декларацій або податкове повідомлення-рішення.

Така правова позиція суду узгоджується з аналізом приписів пунктів 55.1 статті 55 ПК України.

Зокрема, цією нормою права передбачено, що податкове повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов'язання платника податків або будь-яке інше рішення контролюючого органу може бути скасоване контролюючим органом вищого рівня під час проведення процедури його адміністративного оскарження та в інших випадках у разі встановлення невідповідності таких рішень актам законодавства.

Отже, податковий орган може прийняти не тільки податкове повідомлення-рішення.

Внесення ж змін у автоматизовану систему за відсутності рішення субєкта владних повноважень ніяким чином не порушує право платника податків, оскільки керівник відповідача не поставив під сумнів дані податкових декларацій.

Оскільки внесення змін до аналітичної системи є похідною дією, тому не може породжувати прав та обовязків за відсутності її підстави.

У даному випадку такої правової підстави немає, так як керівник податкового органу не прийняв жодного рішення.

Суд зазначає, що внесення змін до аналітичної системи за відсутності права може бути підставою стосовно призначення позапланових перевірок контрагентів позивача.

У такому випадку контрагенти можуть оскаржувати наказ про призначення перевірки, доводячи безпідставність дій податкового органу стосовно коригування в аналітичній системі показників задекларованих позивачем податкових зобовязань та кредиту з податку на додану вартість.

Таким чином, відповідач не порушив права Товариства, що виключає можливість задоволення позову.

Більше того, за наслідками перевірки не вносились зміни до інтегрованої картки платника податків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 243-246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні позову.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду ОСОБА_1