Справа № 240/4761/18
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2019-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/4761/18

Головуючий у 1-й інстанції: Воробйова І.А.

Суддя-доповідач: Смілянець Е. С.

12 квітня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Сушка О.О. Залімського І. Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Городоцької селищної ради Радомишльського району Житомирської області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 19 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом Городоцької селищної ради Радомишльського району Житомирської області до Житомирської обласної ради, третя особа - Житомирська обласна державна адміністрація про визнання протиправними та нечинними п.1 Додатку №1 та Додатку №2 до рішення від 26.07.2018 №1123,

В С Т А Н О В И В :

В жовтні 2018 року позивач, Городоцька селищна рада Радомишльського району Житомирської області звернулась в Житомирський окружний адміністративний суд з адміністративним позовом до Житомирської обласної ради, третя особа - Житомирська обласна державна адміністрація, про:

- визнання протиправним та нечинним пункт 1 Додатку №1 (Перспективний план формування територій громад Житомирської області) до рішення Житомирської обласної ради від 26 липня 2018 року №1123 "Про схвалення у новій редакції перспективного плану формування територій громад Житомирської області" в частині віднесення Городоцької територіальної громади до Вишевицької територіальної громади;

- визнання протиправним та нечинним Додаток №2 до рішення Житомирської обласної ради від 26 липня 2018 року №1123 "Про схвалення у новій редакції перспективного плану формування територій громад Житомирської області" в частині віднесення с.Городок до Вишевицької територіальної громади.

Житомирський окружний адміністративний суд рішенням від 19 грудня 2018 року в задоволенні позову відмовив в повному обсязі. Судове рішення мотивоване тим, що рішення про схвалення у новій редакції перспективного плану не є остаточним рішенням до виконання та з урахуванням відсутності доведеного порушення прав позивача у вказаних правовідносинах, суд дійшов висновку про відсутність законних підстав для визнання протиправним п.1 Додатку №1 та Додатку №2 до рішення Житомирської обласної ради від 26.07.2018 №1123.

Не погоджуючись з рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що 26.07.2018 на 17 сесії VII скликання Житомирської обласної ради було прийнято рішення №1123 "Про схвалення у новій редакції перспективного плану формування територій громад Житомирської області". Позивач не погоджується з рішенням ради в частині віднесення Городоцької територіальної громади та с.Городок Радомишльського району Житомирської області до Вишевицької територіальної громади. Вважає, що після ухвалення депутатами Верховної Ради України закону, без їх згоди, буде здійснено автоматичне об'єднання відповідно до оскаржуваного перспективного плану формування територій (після його затвердження Кабінетом Міністрів України). В обґрунтування об'єктивної неможливості створення територіальної громади з адміністративним центром в селі Вишевичі позивачем зазначено про ускладнене та віддалене автомобільне сполучення.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначає, що прийняттю вказаного рішення передувало вивчення підстав для його прийняття регіональною робочою групою з розроблення перспективного плану формування територіальних громад Житомирської області, утвореної спільним розпорядженням голови Житомирської обласної ради та Житомирської обласної державної адміністрації від 15.05.18 №187/17. Вважає, що Закон України "Про добровільне об'єднання територіальних громад" не зобов'язує територіальні громади об'єднуватись лише відповідно до перспективного плану формування територій області і не встановлює будь-яких обмежень.

У відзиві на апеляційну скаргу представник Житомирської обласної державної адміністрації зазначає, що процедура схвалення відповідачем перспективного плану дотримана відповідно до норм чинного законодавства. Вважає, що об'єднання громад можливе лише після прийняття суміжними радами відповідних рішень про згоду на таке об'єднання, а затвердження Перспективного плану не призводить до зміни статусу населених пунктів сільської місцевості.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства (далі-КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 03.04.2019, з урахуванням п.7 ч.1 ст.306, ст.307, 311 КАС України, суд вирішив розглядати дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що постановою Верховної Ради України від 05.07.2012 №5173-6 населеному пункту Радомишльського району Житомирської області присвоєно найменування селище Городок.

Рішенням Житомирської обласної ради від 26 липня 2018 року №1123 схвалено у новій редакції перспективний план формування територій громад Житомирської області. Так у пункті 1 рішення зазначено: "викласти у новій редакції перспективний план формування територій громад Житомирської області, схвалений рішенням обласної ради від 28.05.15 №1495, зі змінами, та затверджений розпорядженням Кабінету Міністрів України від 31.01.2018 № 45-р, згідно з додатками 1, 2".

Додатком 1 до рішення є Перспективний план формування територій громад Житомирської області, в якому визначено Вишевицьку територіальну громаду, з адміністративно-територіальним центром у с.Вишевичі Радомишльського р-ну Житомирської обл., до складу якої включено наступні територіальні громади: Вишевицьку, Білокриницьку, Вепринську, Городоцьку, Іршанську, Макалевицьку, Межиріцьку.

Додатком 2 до Рішення визначено: паспорт Вишевицької сільської об'єднаної територіальної громади, центр - с.Вишевичі та аналітичну записку щодо Вишевицької сільської об'єднаної територіальної громади.

Рішенням 32 сесії 1 скликання Городоцької селищної ради від 22.07.2015 №163 надано згоду на добровільне об'єднання з громадою Білокриницької селищної ради в Городоцьку територіальну громаду з адміністративним центром в смт.Городок.

В подальшому рішенням 18 сесії 2 скликання Городоцької селищної ради від 26.04.2017 № 155 надано згоду на добровільне об'єднання територіальних громад Городоцької селищної ради, Білокриницької селищної ради, Кримоцької сільської ради в Городоцьку територіальну громаду з адміністративним центром в смт.Городок.

Рішенням 20 сесії 7 скликання Білокриницької селищної ради від 21.07.2017 надано згоду на добровільне об'єднання громад смт.Біла Криниця та с.Осів Білокриницької селищної ради в Городоцьку територіальну громаду з адміністративним центром в смт.Городок.

На підставі вказаного рішення Городоцької селищної ради 21 сесії 2 скликання від 19.10.2017 №176 вирішено об'єднатися з територіальною громадою смт.Біла Криниця та с. Осів Білокриницької селищної ради в Городоцьку територіальну громаду з адміністративним центром в смт.Городок. Доручено селищному голові ОСОБА_2 звернутись до Житомирської обласної ради з клопотанням про утворення Городоцької територіальної громади.

Рішенням виконавчого комітету Городоцької селищної ради від 06.08.2018 №22 уповноважено селищного голову ОСОБА_2 звернутись з листом до Житомирської обласної ради щодо внесення змін до Перспективного плану формування територіальних громад, та надати можливість утворити Городоцьку об'єднану територіальну громаду у складі Білокриницької селищної ради та Городоцької селищної ради.

Листом від 07.08.2018 №387 Городоцька селищна рада в особі селищного голови ОСОБА_2 звернулась до голови Житомирської обласної ради ОСОБА_3 з проханням внести зміни до рішення 17 сесії №1123 від 26.07.18. Зокрема просила створити умови для об'єднання Городоцької та Білокриницької селищних рад з метою створення Городоцької територіальної громади.

Не погоджуючись з рішенням Житомирської обласної ради від 26 липня 2018 року №1123, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Згідно з частиною другою статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Статтею 140 Конституції України визначено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об'єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Згідно частини першої статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відносини, що виникають у процесі добровільного об'єднання територіальних громад сіл, селищ, міст регулює Закон України від 5 лютого 2015 року №157-VIIІ «Про добровільне об'єднання територіальних громад» (далі - Закон №157-VIIІ), яким встановлено порядок добровільного об'єднання територіальних громад.

Положеннями частини 1 статті 5 Закону N 157-VIII визначено перелік суб'єктів, які можуть бути ініціаторами добровільного об'єднання територіальних громад сіл, селищ, міст: сільський, селищний, міський голова; не менш як третина депутатів від загального складу сільської, селищної, міської ради; члени територіальної громади в порядку місцевої ініціативи; органи самоорганізації населення відповідної території (за умови представлення ними інтересів не менш як третини членів відповідної територіальної громади).

Разом із цим згідно ч.3 ст.11 Закону N 157-VIII перспективний план набирає своєї юридичної сили після затвердження Кабінетом Міністрів України.

Статтею 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених Законом.

Згідно з частинами 1-2 статті 71 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" територіальні громади, органи та посадові особи місцевого самоврядування самостійно реалізують надані їм повноваження.

Органи виконавчої влади, їх посадові особи не мають права втручатися в законну діяльність органів та посадових осіб місцевого самоврядування, а також вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до повноважень органів та посадових осіб місцевого самоврядування, крім випадків виконання делегованих їм радами повноважень, та в інших випадках, передбачених законом.

Згідно зі ст.2 Закону N 157-VIII добровільне об'єднання територіальних громад сіл, селищ, міст здійснюється з дотриманням таких принципів: конституційності та законності; добровільності; економічної ефективності; державної підтримки; повсюдності місцевого самоврядування; прозорості та відкритості; відповідальності.

Об'єднана територіальна громада вважається утвореною за цим Законом з дня набрання чинності рішеннями всіх рад, що прийняли рішення про добровільне об'єднання територіальних громад, або з моменту набрання чинності рішенням про підтримку добровільного об'єднання територіальних громад на місцевому референдумі та за умови відповідності таких рішень висновку, передбаченому частиною четвертою статті 7 цього Закону (ч.1 ст.8 Закону N 157-VIII).

Частинами 2-3 статті 11 Закону N 157-VIII передбачено, що методика формування спроможних територіальних громад розробляється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері територіальної організації влади, адміністративно-територіального устрою, розвитку місцевого самоврядування, та затверджується Кабінетом Міністрів України.

Перспективний план формування територій громад Автономної Республіки Крим, області схвалюється відповідно Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласною радою за поданням Ради міністрів Автономної Республіки Крим, відповідної обласної державної адміністрації та затверджується Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 08.04.2015 затверджено Методику формування спроможних територіальних громад, та п.4 передбачено, що формування спроможних територіальних громад відбувається шляхом: розроблення Радою міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрацією проекту перспективного плану; схвалення проекту перспективного плану Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласною радою; затвердження Кабінетом Міністрів України перспективних планів; добровільного об'єднання територіальних громад; добровільного приєднання до об'єднаної територіальної громади, визнаної спроможною відповідно до частини четвертої статті 9 Закону України ''Про добровільне об'єднання територіальних громад'', суміжної сільської, селищної територіальної громади, яка відповідно до перспективного плану формування територій громад Автономної Республіки Крим, області належить до цієї об'єднаної територіальної громади; формування органів місцевого самоврядування спроможних територіальних громад.

Пунктом 6 Методики визначено, що одним з найпріоритетніших принципів при формуванні спроможних територіальних громад є те, що зони доступності потенційних адміністративних центрів спроможних територіальних громад визначаються з урахуванням доступності послуг у відповідних сферах, зокрема часу прибуття для надання швидкої медичної допомоги у невідкладних випадках та пожежної допомоги, що не має перевищувати 30 хвилин.

У відповідності до пункту 10 Методики з метою забезпечення відкритості та прозорості роботи з розроблення проекту перспективного плану може утворюватися робоча група, до складу якої входять представники Ради міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрації, відповідних органів місцевого самоврядування, органів самоорганізації населення та громадськості.

Пунктом 11 Методики визначено, що з метою врахування інтересів територіальних громад під час розроблення проекту перспективного плану уповноважені Радою міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрацією посадові особи проводять консультації з уповноваженими представниками органів місцевого самоврядування та їх асоціацій, а також суб'єктами господарювання та їх громадськими об'єднаннями.

За результатами консультацій оформляється протокол.

Консультації проводяться під час: визначення переліку територіальних громад, що можуть увійти до складу спроможної територіальної громади; визначення переліку територіальних громад, території яких не охоплюються зонами доступності потенційних адміністративних центрів; визначення меж територій спроможних територіальних громад.

Консультації проводяться насамперед з представниками територіальних громад, території яких охоплюються зонами доступності кількох потенційних адміністративних центрів.

За результатами консультацій та на підставі рішень органів місцевого самоврядування визначається потенційний адміністративний центр спроможної територіальної громади.

У відповідності до пункту 12 Методики, якщо в процесі розроблення проекту перспективного плану після проведення консультацій виникла необхідність внесення до нього змін, проводяться додаткові консультації.

Як встановлено судом першої інстанції, листом №387 від 07.08.2018 селищний голова Городоцької селищної ради ОСОБА_2 звернувся до голови Житомирської обласної ради ОСОБА_3 з проханням внести зміни до рішення 17 сесії №1123. Зокрема просив створити умови для об'єднання Городоцької та Білокриницької селищних рад з метою створення Городоцької територіальної громади.

В обґрунтування об'єктивної неможливості створення територіальної громади з адміністративним центром в селі Вишевичі позивачем зазначено ускладнене та віддалене автомобільне сполучення. Так, позивач зазначив, що між с.Вишевичі та смт.Городок відсутні будь-які дороги та мости. Окремі ґрунтові дороги існують, проте більшу частину року вони не придатні для використання через розливи річки Тетерів.

Також, суд першої інстанції доцільно звернув увагу, що Городоцька селищна рада не вчинила жодних дій щодо виконання рішень 32 сесії 1 скликання Городоцької селищної ради від 22.07.2015 №163, яким надано згоду на добровільне об'єднання з громадою Білокриницької селищної ради в Городоцьку територіальну громаду з адміністративним центром в смт.Городок, 18 сесії 2 скликання Городоцької селищної ради від 26.04.2017 № 155, яким надано згоду на добровільне об'єднання територіальних громад Городоцької селищної ради, Білокриницької селищної ради, Кримоцької сільської ради в Городоцьку територіальну громаду з адміністративним центром в смт.Городок, 20 сесії 7 скликання Білокриницької селищної ради від 21.07.2017, яким надано згоду на добровільне об'єднання громад смт.Біла Криниця та с.Осів Білокриницької селищної ради в Городоцьку територіальну громаду з адміністративним центром в смт.Городок, 21 сесії 2 скликання від 19.10.2017 №176, яким вирішено об'єднатися з територіальною громадою смт.Біла Криниця та с.Осів Білокриницької селищної ради в Городоцьку територіальну громаду з адміністративним центром в смт.Городок.

Так, частинами третьою та четвертою статті 7 Закону №157-VIIІ передбачено, що схвалені сільськими, селищними, міськими радами проекти рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад у п'ятиденний строк подаються Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній державній адміністрації для надання висновку щодо відповідності цього проекту Конституції та законам України. Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна державна адміністрація протягом 10 робочих днів з дня отримання проекту рішення щодо добровільного об'єднання територіальних громад готує відповідний висновок, що затверджується постановою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, розпорядженням голови обласної державної адміністрації.

Відповідно до частини п'ятої статті 7 Закону №157-VIIІ у разі відповідності проекту рішення щодо добровільного об'єднання територіальних громад Конституції та законам України сільські, селищні, міські ради приймають рішення про добровільне об'єднання територіальних громад або про проведення місцевого референдуму щодо підтримки об'єднання територіальних громад.

Отже, з метою створення територіальної громади з адміністративним центром в смт.Городок, Городоцькою селищною радою здійснюються заходи організаційного характеру, однак доказів подання до обласної ради та адміністрації проектів рішень рад, які б ініціювали згоду на добровільне об'єднання в Городоцьку територіальну громаду суду першої інстанції не надано.

Також слід зазначити, що прийняттю оскаржуваного рішення передувало вивчення підстав для його прийняття регіональною робочою групою з розроблення перспективного плану формування територіальних громад Житомирської області, утвореної спільним розпорядженням голови Житомирської обласної ради та Житомирської обласної державної адміністрації від 15.05.18 №187/17 (а.с.65 т.2).

На підставі норм статті 11 Закону України "Про добровільне об'єднання громадян" перспективний план формування територій громад Автономної Республіки Крим, області схвалюється відповідно Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласною радою за поданням Ради міністрів Автономної Республіки Крим, відповідної обласної державної адміністрації та затверджується Кабінетом Міністрів України.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, вказана норма кореспондується з пунктом 14 Методики, яким визначено, що проект перспективного плану схвалюється Верховною Радою Автономної Республіки Крим, відповідною обласною радою та вноситься в установленому порядку на розгляд Кабінету Міністрів України разом з паспортами спроможних територіальних громад для його затвердження.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що рішення про схвалення у новій редакції перспективного плану не є остаточним рішенням до виконання. Вказана позиція висловлена і у листі Міністерства регіонального розвитку, будівництва та Житлово-комунального господарства України від 01.09.16 №7/13-10903, де, зокрема зазначається, що Закон України "Про добровільне об'єднання територіальних громад" не зобов'язує територіальні громади об'єднуватись лише відповідно до перспективного плану формування територій області і не встановлюють будь-яких обмежень.

Положеннями ч.1 ст.8 Закону N 157-VIII визначено, що об'єднана територіальна громада вважається утвореною за цим Законом з дня набрання чинності рішеннями всіх рад, що прийняли рішення про добровільне об'єднання територіальних громад, або з моменту набрання чинності рішенням про підтримку добровільного об'єднання територіальних громад на місцевому референдумі та за умови відповідності таких рішень висновку, передбаченому частиною четвертою статті 7 цього Закону.

Тобто, об'єднання громад можливе лише після прийняття суміжними радами відповідних рішень про згоду на таке об'єднання, а затвердження перспективного плану не призводить до зміни статусу населених пунктів сільської місцевості, що також спростовує доводи апеляційної скарги про автоматичне об'єднання громад, відповідно до оскаржуваного перспективного плану формування територій та віддалене автомобільне сполучення.

Крім того, Конституційний Суд України у своєму рішенні від 18 червня 2002 року №12-рп/2002 висловив правову позицію, що питання об'єднання або роз'єднання територіальних громад, виходячи з визначеного положеннями частини першої статті 140 Конституції України поняття «територіальна громада», має вирішуватися з урахуванням відповідного волевиявлення членів цих територіальних громад.

Отже, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що оскаржуване рішення прийнято з урахуванням рекомендацій постійних комісій обласної ради, які відповідно до статті 104 Регламенту роботи обласної ради VII скликання є органами ради, що обираються з числа її депутатів для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до їх відання, здійснення контролю за їх виконанням.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності законних підстав для визнання протиправним п.1 Додатку №1 та Додатку №2 до рішення Житомирської обласної ради від 26.07.2018 №1123 та відповідно, про відмову в задоволенні позову Городоцької селищної ради Радомишльського району Житомирської області.

Зі змісту ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно та всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Городоцької селищної ради Радомишльського району Житомирської області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 19 грудня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Сушко О.О. Залімський І. Г.