Справа № 826/4265/17
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2019-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/4265/17
УХВАЛА

09 квітня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого-судді Коротких А.Ю. та суддів Ганечко О.М., Сорочка Є.О., перевіривши апеляційну скаргу ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 грудня 2018 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві подала апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити повністю.

Ухвалою судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 лютого 2019 року апеляційну скаргу було залишено без руху через її невідповідність вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апелянту надано строк для усунення недоліків - п'ять днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

13 березня 2019 року на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві про усунення недоліків, в якому останній просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги до вирішення справи по суті або продовжити строк для усунення недоліків.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 березня 2019 року клопотання ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві про усунення недоліків було задоволено частково, продовжено строк для усунення недоліків на п'ять днів з дня вручення відповідної ухвали.

01 квітня 2019 року на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві про усунення недоліків, в якій останній просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги до вирішення справи по суті або продовжити строк для усунення недоліків.

Розглянувши зазначене клопотання, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 133 КАС України, передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною 1 ст. 8 Закону «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI, передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають д/итину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

В силу частини 2 цієї норми, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, наведені у ч. 1 ст. 8 Закону № 3674-VI підстави не звільняють апелянта від обов'язку сплатити судовий збір.

Однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов'язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов'язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Крім того, пунктом 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011 року передбачено, що безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку.

На час здійснення безспірного списання коштів проводяться платежі боржника, зокрема, із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору.

З огляду на викладене, обставини пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення суб'єкта владних повноважень, відстрочення чи розстрочення такої сплати.

За таких обставин, підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Щодо клопотання ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві в частині продовження строку для усунення недоліків, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до вимог ч.2 ст.298 КАС України та ч.2 ст.169 КАС України строк усунення недоліків апеляційної скарги не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Відтак, ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві було судом надано максимальний строк, визначений КАС України для усунення недоліків апеляційної скарги.

Зважаючи на вищевикладене, клопотання ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги не підлягає задоволенню.

У встановлений строк апелянтом не було виконано вимоги ухвали судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 лютого 2019 року та не було усунуто недоліки апеляційної скарги.

Відповідно до частини 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч.ч. 5, 6, 7 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент вирішення питання про повернення апеляційної скарги) питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п'яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку.

Копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 241, 243, 248, 256, 298, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

В задоволенні клопотання ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві про продовження строку на усунення недоліків - відмовити.

Апеляційну скаргу ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена протягом тридцяти днів безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Коротких А.Ю.

Судді: Ганечко О.М.

Сорочко Є.О.