Справа № 810/2927/18
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2019-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/2927/18
УХВАЛА

09 квітня 2019 року м. Київ Шостий апеляційний адміністративний суд у складі головуючого-судді Чаку Є.В. та суддів Файдюка В.В., Мєзєнцева Є.І., дослідивши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 21 серпня 2018 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області до публічного акціонерного товариства "Яготинський завод продтоварів" про стягнення податкової заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

Головне управління Державної фіскальної служби у Київській області звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до публічного акціонерного товариства "Яготинський завод продтоварів" про стягнення податкової заборгованості.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21 серпня 2018 року повернуто позовну заяву.

Не погоджуючись з даним судовим рішенням, позивач звернувся з апеляційною скаргою.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 березня 2019 року апеляційну скаргу було залишено без руху та надано строку для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме надання доказів сплати судового збору та надання обґрунтованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з вказання поважні пістави пропуску строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 березня 2019 року задоволено клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області та продовжено строк на усунення недоліків апеляційної скарги, визначених в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 березня 2019 року по даній справі, на десять днів від дня отримання копії даної ухвали.

Як убачається зі зворотного повідомлення, копія ухвали від 19 березня 2019 року була вручена апелянту 26 березня 2019 року.

01 квітня 2019 року апелянтом надано до суду заяву про усунення недоліків, до якої долучено докази сплати судового збору.

Крім того, у вказаній заяві з метою доступу до правосуддя позивач просить поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що отримавши ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 21.08.2018 року ГУ ДФС у Київській області було прийнято рішення про повторне звернення з даним адміністративним позовом до Київського окружного адміністративного суду. Однак, як було встановлено пізніше, станом на 15.01.2019 року ГУ ДФС у Київській області вже було формально пропущено строк на звернення до суду з позовними вимогами до ПАТ "Яготинський завод продтоварів" оскільки заявлені в даному позові суми виходять за 1095-денний термін, та не можуть бути заявлені до стягнення. У зв'язку з наведеним було підготовлено апеляційну скаргу на очевидно безпідставне повернення первинного адміністративного позову у справі №810/2927/18.

Проте, суд зазначає, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов'язані з дійсно непереборними та об'єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

Статтею 296 КАС України закріплено вимоги щодо форми і змісту апеляційної скарги.

В свою чергу, статтею 44 КАС України передбачено обов'язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п'ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов'язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов'язків, встановлених законом або судом.

Такими процесуальними обов'язками учасників справи визначено, крім іншого, дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень, а також виконання встановлених законом вимог щодо форми і змісту апеляційної скарги, належним чином оформлених документів на підтвердження повноважень представника, який підписав апеляційну скаргу.

Маючи намір добросовісної реалізації належного права на апеляційний перегляд справи, сторона повинна забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору.

Державні органи є рівними перед законом і судом, поряд з іншими учасниками справи, та зобов'язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, та не можуть зловживати наданими їм процесуальними правами.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 19 лютого 2019 року у справі № 820/2921/17.

Водночас, право на доступ до правосуддя не є абсолютним з точки зору його практичного забезпечення. У справі "Golder проти Сполученого Королівства" ЄСПЛ зазначив, що вказане право в силу своєї природи вимагає державного регулювання (яке може змінюватися залежно від місця та часу, з урахуванням потреб і ресурсів як суспільства, так і конкретних осіб). Разом з тим, таке врегулювання не повинно завдавати шкоди змісту цього права та конкурувати з іншими правами, встановленими Конвенцією.

Під такими законними обмеженнями ЄСПЛ розглядає передбачені законом строки давності, заходи забезпечення позову, нормативне регулювання права звернення до суду.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що поновлення строку на оскарження судового рішення може бути обґрунтованим та вважається співвідносним та виправданим стосовно неповного забезпечення принципу правової визначеності, зазвичай, якщо: 1) недотримання строків було зумовлене діями (бездіяльністю) суду попередньої інстанції, зокрема, особі не надіслано протягом строку на оскарження судового рішення копію повного тексту рішення суду попередньої інстанції (справа "Мушта проти України"); 2) пропуск строку на оскарження обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру (справи "Рябих проти Росії", "Устименко проти України"); 3) відновлення строку необхідне для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя (виправлення серйозних судових помилок) (справи "Безруков проти Росії", "Брумареску проти Румунії").

Зважаючи на викладене, зазначені апелянтом підстави для поновлення строку апеляційного оскарження не можна визнати поважними, оскільки останні не є такими, що не залежать від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надають їй права у будь-який необмежений після спливу цього строку час реалізовувати право на апеляційне оскарження судових рішень.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно ч. 3 ст. 299 КАС України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п'яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 299, 325, 328 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 21 серпня 2018 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області до публічного акціонерного товариства "Яготинський завод продтоварів" про стягнення податкової заборгованості - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Є.В. Чаку

Судді В.В. Файдюк

Є.І. Мєзєнцев