Справа № 345/714/19
Суддя: Онушканич В. В.
Дата ухвалення: 2019-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №345/714/19
Провадження № 2-а/345/16/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.04.2019 року м. Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області у складі:

головуючого судді Онушканича В.В.,

з участю секретаря судового засідання Мостової Ю.З.,

представника позивача адвоката Онофришина В.О.,

представника відповідача Бреславської М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до виконуючого обов'язки начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради - Топорова Анатолія Вікторовича про скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності № 03/02-26 від 23.07.2018 року,

встановив:

Позивач звернулась до суду з позовом про скасування винесеної відповідачем постанови № 03/02-26 від 23.07.2018 р. про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Позовні вимоги мотивує тим, що 08.02.2019 р. позивач отримала поштове відправлення від Калуського ВДВС ГТУЮ в Івано-Франківській області з якого дізналася, що відносно неї відкрито виконавче провадження за невиконання оскаржуваної постанови № 03/02-26 від 23.07.2018 р. З отриманих від виконавчої служби документів, позивачу стало відомо, що 12.07.2018 р. відділом архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради щодо неї проводилась позапланова перевірка за наслідками якої був складений акт, припис та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Усі вищевказані документи датовані 12.07.2018 р. Про перевірку її ніхто не повідомляв і будь-яких результатів перевірки їй надіслано не було. У подальшому, також без її участі була винесена оскаржувана постанова про накладення штрафу у розмірі 66276,00 грн. за порушення п. 4 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Згідно оскаржуваної постанови позивача притягнуто до відповідальності за внесення недостовірних відомостей до декларації про готовність до експлуатації об'єкта, а саме недостовірні дані по сплаті інфраструктури. Однак, дана декларація зареєстрована відділом архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради 14.08.2017 р. де у п. 22 чітко зазначено номер, дата договору та номер квитанції про сплату пайової участі у повному обсязі, так як одночасно з поданням декларації подається оригінал квитанції про сплату коштів пайової участі, які нею були сплачені до подання декларації і достовірність таких даних була перевірена при вчиненні дій щодо її реєстрації. Вважає дії відповідача такими, що суперечать Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якого провадження підлягає закриттю, у разі наявності відомостей у ЄДР юридичних та фізичних осіб - підприємців про перебування у стані припинення підприємницької діяльності, оскільки на час винесення оскаржуваної постанови вона тривалий час перебувала у стані припинення підприємницької діяльності. Також, 23.10.2017 р. нею було відчужено об'єкт нерухомості на який виникли претензії у відповідача. Оскільки, позивач дізналася про оскаржувану постанову 11.02.2019 р. то просить суд застосувати до даних правовідносин 15-ти денний строк оскарження з моменту, коли вона дізналася про її існування.

Ухвалою суду від 22.02.2019 р. відкрито спрощене позовне провадження по справі.

19.03.2019 р. від відповідача Топорова А.В. подано відзив на позов, в якому останній не погоджується з даним позовом і вважає його безпідставним. В обґрунтування заперечення позовних вимог відповідач зазначає, що ним видано направлення на проведення позапланової перевірки об'єкта «торгового павільйону на пр. Лесі Українки, 12Б в м. Калуші», замовник ОСОБА_3 на підставі листа управління будівництва та розвитку інфраструктури Калуської міської ради від 03.07.2018 № 01-10/235. Згідно п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, передбачено надіслання суб'єкту містобудування повідомлення про проведення планової перевірки, однак даним Порядком не передбачено повідомляти про проведення позапланових перевірок. А згідно п. 3 Порядку, у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів перевірки, які є підставою для притягнення до відповідальності, вони надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням, що було і зроблено. Також, згідно п.п. 16, 17 Порядку, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається протягом 15 днів з дня одержання посадовою особою протоколу та матеріалів справи, а неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи, що свідчить про те, що відповідач справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно ОСОБА_3 розглянув в межах законодавства. Оскаржувана постанова винесена на підставі того, що позивачем збудовано торговий павільйон без проектної документації, що стверджується листами відділу у справах архітектури та містобудування Калуської міської ради № 86/02-03 від 10.07.2018 р. та у декларації зазначено недостовірні дані щодо сплати коштів пайової участі, що стверджується листом Управління будівництва та розвитку інфраструктури Калуської міської ради № 01-10/235 від 03.07.2018 р. з додатками, зокрема листом Управління західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківські області № 13-09-19-14/2358 від 25.06.2018 р. Вказані обставини спростовують твердження позивача про укладення з управлінням будівництва та розвитку інфраструктури Калуської міської ради договору про пайову участь та сплату коштів. Також, ОСОБА_3 припинила підприємницьку діяльність 19.02.2019 р., тобто на час відкриття провадження та винесення оскаржуваної постанови, в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців була відсутня інформація про припинення підприємницької діяльності ОСОБА_3 Також, вважає, що позивачем пропущено 15 денний строк оскарження спірної постанови. А оскільки, ОСОБА_3 не сплачено штраф у встановлений законом строк, то відповідачем правомірно на підставі п. 30 Порядку, другий примірник постанови надіслано до органу виконавчої служби для примусового виконання за адресою місцезнаходження. Факт відчуження позивачем торгового павільйону не має значення для справи, так як не стосується предмету доказування.

З наведених підстав, відповідач вважає оскаржувану постанову законною, тому просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Відповідачем відповідно до вимог КАС України було завчасно надіслано позивачу на вказану нею адресу копію відзиву на позовну заяву (а.с. 82-83). Неотримання копії відзиву без поважних причин не може слугувати підставою відкладення розгляду справи. Тим паче ст. 286 КАС України встановлює скорочені строки розгляду справ такої категорії.

У судовому засіданні представник позивач позовні вимоги підтримав з мотивів наведених у позовній заяві. Наголосив, що позивачу не було відомо до лютого 2019 року про винесення відносно неї постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності. Зазначена постанова була винесена з порушенням діючого законодавства, а тому підлягає скасуванню.

Представник відповідач у судовому засіданні просить відмовити у задоволенні позову з підстав наведених у відзиві.

Суд, вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає до задоволення, виходячи із наступних підстав.

Згідно постанови № 03/02-26 від 23.07.2018 р., винесеної виконуючим обов'язки начальника відділу ДАБК Топоровим А.В., ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні правопорушення передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 66276,00 грн. (а.с. 7-8).

У констатації правопорушення зазначено, що ФОП ОСОБА_3 збудовано торговий павільйон по проспекту Лесі Українки, 12Б в м. Калуші із поданням недостовірних даних в декларації про готовність до експлуатації об'єкта від 14.08.2017 р. № ІФ 05 клас наслідків відповідальності - СС1 та без проектної документації, що є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом.

Оскаржуючи вказану постанову, позивач посилається на те, що вона винесена з численними порушеннями, без повідомлення її про позапланову перевірку та про розгляд відповідачем справи відносно неї без її участі, а також вказує на те, що нею подано декларацію про готовність до експлуатації об'єкта належним чином з достовірною інформацією та сплатою коштів пайової участі і на час винесення оскаржуваної постанови вона тривалий час перебувала у стані припинення підприємницької діяльності.

Відповідно до положень ст. 77 ч. ч. 1, 2 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно поданої позивачем декларації про готовність до експлуатації об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з незначними наслідками (СС1) від 14.08.2017 р. ОСОБА_3 є замовником будівництва торгового павільйону по проспекту Лесі Українки, 12 «Б» в м. Калуші (а.с. 9-17).

У пункті 22 Декларації зазначено, що кошти пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту відповідно до договору № 3/17 від 01.06.2017 р. укладеного з Управлінням будівництва та розвитку інфраструктури Калуської міської ради сплачено у повному обсязі, квитанція номер 29.151.1/2785197 від 01.06.2017 р. (а.с. 16).

Із копії листа начальника Управління будівництва та розвитку інфраструктури Калуської міської ради № 01-10/235 від 03.07.2018 р. Грущака Б.Є. вбачається, що відповідач Топоров А.В., як начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради повідомляється про те, що станом на 03.07.2018 р. в Управлінні не зареєстровано (не укладено) договір про пайову участь з ФО ОСОБА_3 по об'єкту «Будівництво торгового павільйону на пр. Лесі Українки, 12Б в м. Калуші» та, що кошти в міський бюджет м. Калуша не надходили, що стверджується листом Управління західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківські області № 13-09-19-14/2358 від 25.06.2018 р. (а.с. 59).

Також, із зазначеного листа слідує, що у справах архітектури та містобудівного кадастру відсутнє рішення про присвоєння окремого адресного номера об'єкту по проспекту Лесі Українки, 12-Б.

На підставі вищевказаного листа Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради № 28/02-03 від 06.07.2018 р. видано направлення для проведення позапланової перевірки об'єкту «Будівництво торгового павільйону по проспекту Лесі Українки, 12Б в м. Калуші» щодо дотримання суб'єктом містобудування - ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради від 27.06.2018 р. № 01-06/26 (а.с. 61).

За наслідками проведеної перевірки 12.07.2018 р. було винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 63), протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с. 64-65) та акт перевірки № 9 (а.с. 66-74).

Відповідно до ст. 19 ч. 2 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ 553 № від 23.05.2011 р. (далі Порядок), посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством та надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Пунктами 16, 17 Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Всі ці документи були надіслані суб'єкту містобудування, тобто позивачу - ОСОБА_3, що стверджується розрахунковими квитанціями (фіскальними чеками) ПАТ «Укрпошта» від 13.07.2018 р. та 24.07.2018 р. щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції (а.с. 75). Окрім цього, на зазначених документах оператором поштового зв'язку зроблено відповідні відмітки про дату і номер поштового відправлення.

Таким чином, суд вважає, що твердження позивача про те, що про перевірку та розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності її не було повідомлено належним чином не заслуговує на увагу.

Окремо слід зауважити, що позивач за вказаною нею адресою на отримує і поштову кореспонденцію, яку їй надсилав суд (а.с. 36-40), що може свідчити про зумисне небажання отримувати небажану поштову кореспонденцію з метою подальшого оскарження з цих підстав невигідних для неї судових рішень, та рішень суб'єктів владних повноважень.

Позивачем на підтвердження своїх позовних вимог не надано суду письмових доказів, зокрема копії квитанції про сплату коштів пайової участі та договору з Управлінням будівництва та розвитку інфраструктури Калуської міської ради про пайову участь будівництва торгового павільйону на пр. Лесі Українки, 12Б в м. Калуш, а тому, суд відхиляє твердження позивача про те, що нею укладено з Управлінням будівництва та розвитку інфраструктури Калуської міської ради договір про пайову участь та сплачено кошти в повному обсязі.

Також, у матеріалах справи міститься копія листа начальника відділу у справах архітектури та містобудівного кадастру Калуської міської ради, головного архітектора міста Кузика Р. № 86/02-03 від 10.07.2018 р., з якого слідує, що у відділі у справах архітектури та містобудівного кадастру міської ради відсутня інформація про будівництво торгового павільйону на проспекту Лесі Українки, 12 Б (а.с. 62).

Отже, з огляду на вищенаведене, враховуючи належність та допустимість наданих сторонами доказів, суд прийшов до висновку, що при подачі декларації про готовність до експлуатації об'єкта - торгового павільйону на проспекту Лесі Українки, 12 Б в м. Калуші, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з незначними наслідками (СС1) від 14.08.2017 р., ОСОБА_3 внесла недостовірні відомості у дану декларацію.

Відповідно до ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Згідно припису п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи в акті готовності об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) тягнуть накладення штрафу у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

З оскаржуваної постанови слідує, що на ОСОБА_3 накладено штраф у розмірі 66276,00 грн.

Отже, стягнення призначене згідно оскаржуваної постанови відповідає санкції статті та призначено в її межах у розмірі 36 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Також, в обґрунтування позову, позивач посилається на п. 8 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою КМУ № 244 від 06.04.1995, згідно якого, провадження у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не може бути розпочате, а розпочате провадження підлягає закриттю в разі: наявності в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців відомостей про перебування юридичної особи у стані припинення шляхом ліквідації (перебування фізичної особи - підприємця у стані припинення підприємницької діяльності) або про державну реєстрацію її припинення (державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця).

Як вбачається з витягу Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ОСОБА_3 припинила підприємницьку діяльність 19.02.2019 р. (а.с. 76-81). Жодних інших допустимих і належних доказів на підтвердження того, що позивач ще раніше перебувала в стані припинення підприємницької діяльності стороною позивача до суду не подано.

Отже, станом на час винесення оскаржуваної постанови від 23.07.2018 р. у ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, були відсутні відомості про припинення позивачем ОСОБА_3 підприємницької діяльності, що свідчить про правомірність відкриття відповідачем відносно позивача провадження у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Тому, суд відхиляє твердження позивача про те, що на час винесення оскаржуваної постанови вона перебувала тривалий час у стані припинення підприємницької діяльності.

Згідно п. п. 16, 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою КМУ № 244 від 06.04.1995, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи. Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності була розглянута відповідачем в межах 15 денного строку з дня отримання матеріалів справи.

Щодо наявності повноважень у відповідача на розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, то суд виходить з наступного.

Стаття 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначає органи уповноважені розглядати справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п. 1 ч. 1 цієї статті, справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються: 1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Згідно наказу міського голови Матвійчука І. № 9-к/01 від 02.02.2017 р. на Топорова А.В. покладено виконання обов'язків начальника відділу архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради з 02.02.2017 р., який є виконавчим органом з питань державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради (а.с. 45, 59).

Отже, відповідач був повноважним виносити постанову про накладення штрафу за порушення у сфері містобудування.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Посилання позивача на факт продажу нею торгового павільйону до винесення оскаржуваної постанови, також не заслуговують на увагу, оскільки ця обставина не підлягає доказуванню, так як штраф на позивача накладено, як на суб'єкта містобудування - замовника будівництва. І порушення, яке ставиться у вину позивачу було вчинене нею ще на той час коли вона була власником спірного об'єкту по просп. Лесі Українки, 12-Б

За вимогами ст. 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

З огляду на те, що позивач дізналася про оскаржувану постанову 08.02.2019 р., то суд вважає, що позивачем не пропущено строку оскарження даної постанови.

Враховуючи вищенаведене, суд не вбачає підстав для скасування оскаржуваної постанови і вважає, що відповідачем правомірно винесено відносно позивача постанову про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності № 03/02-26 від 23.07.2018 р.

На підставі ст.ст. 19 Конституції України, ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та керуючись ст.ст. 241-246 КАС України,

ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_3 до виконуючого обов'язки начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради - Топорова Анатолія Вікторовича про скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності № 03/02-26 від 23.07.2018 року - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 10.04.2019 р.

Головуючий