Справа № 707/1654/18
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2019-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 707/1654/18 Суддя (судді) першої інстанції: Соколишина Л.Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Коротких А.Ю.,

суддів: Ганечко О.М.,

Сорочка Є.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 29 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до Черкаського районного суду Черкаської області з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради, в якому просив: визнати протиправною та скасувати постанову про адміністративне правопорушення від 27.07.2018 року №27.

Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 29 грудня 2018 року адміністративний позов задоволено частково. Скасовано постанову № 27 від 27 липня 2018 року про накладення на ОСОБА_3 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн., складену заступником начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради. Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП надіслано на новий розгляд до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради подало апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі апелянт, посилаючись на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи та на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Відзив на апеляційну скаргу на адресу суду не надходив.

Статтею 268 КАС України визначені особливості повідомлення учасників справи про дату, час та місце розгляду окремих категорій адміністративних справ. У справах, визначених ст. ст. 273 - 277, 280 - 283, 285 - 289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур'єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв'язку. Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду. Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Сторони були належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, проте у судове засідання 08 квітня 2019 року о 14:30 годині не з'явилися. За таких обставин колегія суддів, керуючись ч. 4 ст. 229, п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України, вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача та дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 26 червня 2018 року відповідачем на підставі вимоги припису № 3 від 07 червня 2018 року головного інспектора будівельного нагляду - Безкровної К.В., керуючись ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038, п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 553 винесено наказ № 93 «Про проведення позапланової перевірки», яким наказано першому заступнику начальника управління - Загородньому А.С. провести позапланову перевірку додержання вимог містобудівного законодавства суб'єктами містобудівної діяльності на об'єкті будівництва за адресою: м. Черкаси, вул. Героїв Дніпра, 53/1. Замовник - ПП «Ліпона». Перевірку провести з 26 червня 2018 року по 11 липня 2018 року.

26 червня 2018 року відповідачем видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 82, відповідно до якого першого заступника начальника управління Загороднього А.С. та головного спеціаліста Ткаченка В.І. направлено для здійснення планової (позапланової) перевірки додержання вимог містобудівного законодавства під час будівельних робіт на об'єкті «Будівництво житлово-громадського комплексу» за адресою: м. Черкаси, вул. Героїв Дніпра, 53/1. Строк дії направлення з 26 червня 2018 року по 11 липня 2018 року. На даному направленні міститься підпис про ознайомлення з ним виконробу Руденка В.В.

Того ж дня на адресу ПП «Ліпона» рекомендованим листом надіслано повідомлення про проведення позапланової перевірки № 60 на виконання припису № 3 від 07 червня 2018 року, в якому повідомлялось, що на вимогу припису № 3 від 07 червня 2018 року, виданого головним інспектором будівельного контролю Черкаської міської ради, планується позапланова перевірка додержання вимог містобудівного законодавства під час проведення будівельних робіт на земельній ділянці за адресою: м. Черкаси, вул. Героїв Дніпра, 53/1.

Вказаний лист з повідомленням про проведення позапланового заходу був вручений представнику позивача 03 липня 2018 року, про що свідчить копія повідомлення про вручення поштового відправлення.

11 липня 2018 року наказом відповідача № 102 «Про продовження позапланової перевірки» продовжено позапланову перевірку законності будівництва на об'єкті будівництва «Будівництво житлово-громадського комплексу» за адресою: м. Черкаси, вул. Героїв Дніпра, 53/1, з 11 липня 2018 року по 13 липня 2018 року.

Як вбачається з акту відповідача про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 13 липня 2018 року, позивач не допустив посадових осіб відповідача, не надав документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю по об'єкту будівництва: «Будівництво житлово-громадського комплексу по вул. Героїв Дніпра, 53/1, м. Черкаси» для проведення позапланової перевірки, чим порушив п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553.

Також 13 липня 2018 року першим заступником начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Загороднім А.С. видано припис № 21 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов'язано надати документи необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до протоколу № 27 про адміністративне правопорушення від 13 липня 2018 року, складеного відповідачем стосовно позивача, як керівника ПП «Ліпона», ним не допущено посадових осіб відповідача до проведення перевірки в частині ненадання документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушено п. 7 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 8 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553.

Згідно з постановою № 27 по справі про адміністративне правопорушення від 27 липня 2018 року позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Не погоджуючись з зазначеною постановою, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Колегія суддів, розглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги, дійшла наступних висновків.

Відповідно до положень статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

За змістом статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" його дія поширюється на відносини, пов'язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Отже, зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Згідно з частинами 1, 3, 11 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб'єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку. Плановий чи позаплановий захід щодо суб'єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.

Відповідно до статті 6 вказаного Закону підставами для здійснення позапланових заходів є: перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб'єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Аналіз наведених норм законодавства дає підстави для висновку, що заходи контролю здійснюються відповідними органами державного нагляду (контролю) у встановленому Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах.

Спеціальним законом, який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, є Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Частиною 1, 2 статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва. Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі Порядок № 553).

Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється, зокрема, щодо дотримання суб'єктами містобудування (замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт на об'єктах будівництва, в тому числі і нових, у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт; 8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 12 Порядку № 533 передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Згідно з пунктом 22 вказаного Порядку постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України "Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності" передбачено, що суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, 26 червня 2018 року відповідачем видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 82, на якому міститься підпис про ознайомлення з ним виконробу Руденка В.В.

Того ж дня відповідачем на адресу ПП «Ліпона» рекомендованим листом надіслано повідомлення про проведення позапланової перевірки № 60 на виконання припису № 3 від 07 червня 2018 року, в якому повідомлялось, що на вимогу припису № 3 від 07 червня 2018 року, виданого головним інспектором будівельного контролю Черкаської міської ради, планується позапланова перевірка додержання вимог містобудівного законодавства під час проведення будівельних робіт на земельній ділянці за адресою: м. Черкаси, вул. Героїв Дніпра, 53/1.

Вказаний лист з повідомленням про проведення позапланового заходу був вручений представнику позивача 03 липня 2018 року, про що свідчить копія повідомлення про вручення поштового відправлення.

Доводи позивача про те, що він не був ознайомлений з направленням та посвідченням під час проведення позапланової перевірки колегія суддів не бере до уваги виходячи з наступного.

У матеріалах справи наявні пояснення посадової особи відповідача, а саме першого заступника начальника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Загороднього А.С. від 04 вересня 2018 року щодо повідомлення ПП «Ліпона» про період перевірки та щодо документів, які необхідно надати на перевірку, а також щодо повідомлення уповноваженої особи ПП «Ліпона» про подовження проведення перевірки на два дні.

Крім того, колегія суддів зазначає, що пункт 14 Порядку № 553 передбачає, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 12 Порядку № 553 у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Отже, відповідно до протоколу № 27 про адміністративне правопорушення від 13 липня 2018 року, складеного відповідачем стосовно позивача, як керівника ПП «Ліпона», ним не допущено посадових осіб відповідача до проведення перевірки в частині ненадання документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушено п. 7 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 8 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів вважає, що оскільки позивач, будучи належним чином повідомлений про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, мав можливість надати необхідні документи для проведення перевірки на об'єкті будівництва за адресою: м. Черкаси, вул. Героїв Дніпра, 53/1, однак таких дій ним вчинено не було, тому відповідачем правомірно винесено оскаржувану постанову.

Частина друга статті 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З урахуванням викладеного, колегія суддів зазначає про відсутність підстав для задоволення позову.

При цьому апеляційна скарга містить посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

На думку колегії суддів, оскаржуване рішення прийняте судом першої інстанції за неповного з'ясування обставин, що мають значення для справи та за недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 272, 286, 308, 311, 315, 317, 321, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради - задовольнити.

Рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 29 грудня 2018 року - скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким в задоволенні адміністративному позову відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Ганечко О.М.

Сорочко Є.О.