Справа № 400/3021/18
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2019-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2019 р.м.ОдесаСправа № 400/3021/18
Головуючий в 1 інстанції: Біоносенко В. В.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,

суддів: Бойка А.В., Осіпова Ю.В.,

при секретарі Жигайлової О.Е.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2019 року, ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження у м.Миколаєві у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання дій протиправними, визнання нечинними та скасування припису та постанови,

ВСТАНОВИЛА:

У грудні 2018 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача про визнання протиправними дій Управління Державної архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради щодо складання акту перевірки дотримання вимог законодавства сфері містобудівної діяльності від 05.05.2017, протоколу про адміністративне правопорушення від 05.05.2017 відносно ОСОБА_1, припису №99 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 05.05.2017 та постанови №69 по справі по справі про адміністративне правопорушення від 19.05.2017; визнання не чинним та скасування припису №99 від 05.05.2017 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, винесений Управлінням Державної архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, визнання нечинною та скасування постанови №69 від 19.05.2017 винесену Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївської області про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.7 ст.96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 8500 гривень.

В обгрутування позову зазначається, що під час перевірки відповідачем її домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, було виявлено два порушення: облаштування вікна з квартиркою площею 0,49 кв.м. (0,7*0,7) у стіні на кухні та самовільно збудованого тамбуру 2,30*1,16 м. Щодо першого правопорушення, позивачка зазначила, що у зазначеному приміщенні розташований газовий прилад, вона була вимушена облаштувати вікно, оскільки у неї був припис від ПАТ «Миколаївгаз». В іншому випадку, її квартиру було б відключено від газопостачання. Щодо тамбуру, позивачка зазначила, що взагалі не облаштовувала зазначений тамбур, а він вже був на час придбання нею квартири в грудні 2016 року. Крім того, позивачка зазначила, що цей тамбур взагалі не є капітальною будовою, а виготовлений з дерев'яних конструкцій.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням, позивач надала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги. Доводами апеляційної скарги зазначено, що у розробленому проекті з газопостачання передбачалось облаштування вентиляційного вікна у несучій стіні. ПАТ «Миколаївгаз» погоджено технічні умови, щодо облаштування вентиляційного вікна та жодним чином не застерігалось і не зазначалось обов'язку позивача, щодо отримання дозволу на облаштування вентиляційного вікна у будь-яких державних органах.

Відзив на апеляційну скаргу позивача відповідачем до суду апеляційної інстанції не надано.

До суду надійшли заяви ОСОБА_1 про розгляд справи за її відсутністю.

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України, в судове засідання не з'явились, враховуючи що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.

Згідно ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що в грудні 2016 року ОСОБА_1 прийняла участь у електронних торгах та придбала двокімнатну квартиру, загальною площею 27,3 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

21.01.2017 р. державним нотаріусом Першої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області видано позивачці Свідоцтво про право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1.

05.05.2017 р. спеціалісти Управління Державної архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради вийшли на позапланову перевірки за вказаною адресою, у зв'язку з надходженням звернення ОСОБА_2 на Урядову «гарячу» лінію.

Під час перевірки інспектора встановили, що забудовником ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1, виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири, а саме: збудований тамбур розмірами у плані 2,3*1,16 м, а також влаштований віконний отвір у несучій стіни розміром 0,7*0,7 м, чим допущено втручання у несучу конструкцію.

За результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за фактом скоєння правопорушення, передбаченого ч.ч.1, 7 ст.96 КУпАП.

05.05.2017 р. головним інспектором будівельного нагляду винесено на адресу ОСОБА_1 припису №99 з вимогою зупинити будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_1, до оформлення відповідних документів та усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудування.

19.05.2017 р. головним інспектором будівельного нагляду винесено постанову №69 по справі про адміністративне правопорушення, яким ОСОБА_1 визнано винною у скоєні правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 8500 гривень.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що посилання позивачки на вимоги газопостачальної організації про необхідність вікна у приміщенні, жодним чином не звільняють її від необхідності дотримання вимог ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, та вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 року державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частиною 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Відповідно до ч.7 ст.34 Закону виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до п.1 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України №406 від 07.06.2017 роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 № 553 (Порядок № 553).

Згідно з п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства

Відповідно до пункту 16 Порядку № 533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п. 17 Порядку № 533).

Відповідно до п.п. 1 - 2 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється шляхом проведення планових та позапланових перевірок за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно п. 9 Порядку слідує, що посадові особі відповідача вправі приступити до проведення позапланової перевірки лише у разі пред`явлення направлення для проведення позапланової перевірки, при цьому, така перевірка повинна здійснюватись у присутності суб'єктів містобудування або їх представників.

Вказаній нормі кореспондує п. 14 Порядку згідно якого суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 13 Порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судова колегія суду апеляційної інстанції звертає увагу, що згідно пункту 4 Постанови КМУ №224 підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою управління за результатами перевірки. Разом з протоколом складається припис. Припис складається у двох примірниках. Перший примірник припису вручається під розписку керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування. Другий примірник залишається в матеріалах справи.

Відповідно до п. 1 згаданого порядку, визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно з п.6 цього порядку, питання про накладення штрафу розглядається в 15-денннй строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб'єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб.

Так, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол про адміністративне правопорушення.

Такий протокол за формою та змістом повинен виповідати вимогам ст. 256 КУпАП. Згідно зі ст. 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У ст. 280 КУпАП України визначено, шо орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідаїьносгі, чи є обставини, шо пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, шо мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення: нормативний акт. який передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Судом встановлено, що квартира належить на праві власності ОСОБА_1, якою влаштовано віконний отвір у несучій стіні розміром 0,7х0,7 м, чим допущено втручення в несучу конструкцію житлового будинку. Також встановлено, що роботи виконуються без дозвільних документів та проектної документації.

Факт скоєння правопорушення підтверджується письмовими поясненнями апелянта, а також фактично не заперечується в апеляційній скарзі.

Безпідставними є доводи апелянта про те, що у розробленому проекті з газопостачання передбачалось облаштування вентиляційного вікна у несучій стіні та незастерігалось обов'язку позивача, щодо отримання дозволу на облаштування вентиляційного вікна у будь-яких державних органах, оскільки відповідно до робочого проекту монтажні роботи, щодо заміни газопостачальних лічильників в кв.16 житлового будинку №21 по вул..Артилерійській м. Миколаєва виконувались після виконання заказчиком робіт по приведенню приміщення у відповідності з нормами та ПБСГ та ДБН В.2.5-20-2001 «Газопостачання» (а.с.21).

Крім того, у вищезазначеному проекті зроблено відмітку, що приміщення збудовано самочинно, та наголошено, що це будівництво слід узаконити, що спростовує доводи апеляційної скарги, що позивачка не знала про необхідність отримання дозволу на облаштування вентиляційного вікна у будь-яких державних органах.

Колегія суддів зазначає, що доводи апелянта про те, що вона незнала про необхідність отримання дозволу на облаштування вентиляційного вікна не звільняє її від відповідальності.

Щодо самої перевірки, колегія суддів зазначає, що матеріалами справи не встановлено порушень з боку відповідача при проведенні перевірки, скаладання акту, протоколу та винесені постанови.

Судова колегія встановила, що ОСОБА_1 була присутня під час проведення перевірки, акт, протокол та припис отримала, про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 була своєчасно сповіщена, що нею не заперечується.

Таким чином колегія суддів, суд не вбачає порушень в діях відповідача щодо складання акту перевірки дотримання вимог законодавства сфері містобудівної діяльності від 05.05.2017р., протоколу про адміністративне правопорушення від 05.05.2017р. відносно ОСОБА_1, припису №99 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 05.05.2017р. та постанови №69 по справі по справі про адміністративне правопорушення від 19.05.2017 р.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Постанову Миколаївського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2019 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: А.В. Бойко

Суддя: Ю.В. Осіпов