Справа № 420/828/19
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2019-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/828/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2019 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Радчука А.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду справу за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області (65042, м. Одесав, вул. 7-а Пересипська, 6, ) про скасування постанови про накладення штрафних санкцій,

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про скасування постанови про накладення штрафних санкцій №298 від 13.12.2018 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що постанова про накладення штрафних санкцій № 298 від 13.12.2018 року, в порушення ч. 1 ст.7 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» була складена за відсутності чи його уповноваженого представника.

Крім того, ФОП ОСОБА_1 взагалі не відомо чи є у природі протокол про виявлення порушення вимог ст. 44 ЗУ «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» оскільки їй навіть не повідомлено про право надавати пояснення та бути присутньою при розгляді справи про порушення.

Також позивач зазначив, що після перевірки ніякого рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів відносно комбінезону HOT TUNA 88806903 (3-4 роки).Н98/104см Головним управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області не приймалося.

З наведених підстав позивач звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою судді від 25.02.2019 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

11.03.2019 року від представника відповідача до суду надійшов відзив, в якому він просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування підстав для відмови в задоволенні позову зазначено, що за результатами перевірки ФОП ОСОБА_1, перевіряючими було складено Акт перевірки характеристик продукції від 05 грудня 2018 року №1862 про виявлені порушення, а саме: комбінезон HOT TUNA - не відповідає встановленим вимогам, а саме: у своєму складі має волокно (neoprene), яке відсутнє в переліку назв текстильних волокон, що використовується для маркування текстильних виробів.

На підставі Акту перевірки від 05 грудня 2018 року № 1862 та у відповідності до вимог законодавства було прийнято Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 05.12.2018р. №1333 та №1332.

За виявлені порушення щодо ФОП ОСОБА_1 в ході планової перевірки було складено Протокол № 180 від 06 грудня 2018 року про порушення вимог п. 2 ч.2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та передано матеріали перевірки керівнику.

При цьому відповідач зазначає, що вищезазначені Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та протокол направлялись позивачу.

За результатами розгляду справи було винесено Постанову про накладення штрафних санкцій № 298 від 13 грудня 2018 року, якою до ФОП ОСОБА_1 за порушення п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» застосовано штрафні санкції у розмірі 25 500,0 грн.

Відповідач також зазначає, що перед початком заходу держаного нагляду (контролю) перевіряючими були пред'явлені посвідчення, вручено копію направлення на проведення перевірки, роз'яснені права та обов'язки суб'єкта господарювання.

При цьому відповідач звертає увагу на те, що позивач є тією особою, що ввела продукцію в обіг та відповідно до неї було застосовані штрафні санкції відповідно до п. 2 ч.2 сг. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» а тому у задоволенні позову слід відмовити.

27.03.2019 року до суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач додатково зазначив, що за час проведення перевірки та після неї ФОП ОСОБА_1 не отримувала від Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області вимог чи запитів стосовно надання документації для ідентифікації особи, яка ввела продукцію в обіг. ФОП ОСОБА_1 не узгоджувала з представниками Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області строк (термін) для надання документації про виробника або особу, яка поставила ФОП ОСОБА_1 цю продукцію. Головним Управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області не надано жодного доказу щодо вжиття заходів, спрямованих на отримання від ФОП ОСОБА_1 вищезазначеної інформації.

01.04.2019 року до суду надійшли заперечення, в яких відповідач додатково зазначив, що ФОП ОСОБА_1 перевіряючими вручалась Вимога про надання документів на оглянуту продукцію. Крім того Відповідач зазначив, що продукція (комбінезон HOT TUNA) була поставлена Sportdirects. ФОП ОСОБА_1 реалізує вищевказану продукцію у своєму магазині за адресою: АДРЕСА_2. Враховуючи те, що продукція (комбінезон HOT TUNA) має походження з іншої країни, відповідач зазначає про те, що ФОП ОСОБА_1 надає зазначену продукцію на ринку України в перший раз.

В судове засідання 02.04.2019 року представник позивача не з'явився, про час та місце розгляду повідомлявся належним чином та своєчасно, що підтверджується особистим підписом у довідковому листі про явку на 02.04.2019 року. Жодних клопотань від представника позивача не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 205 КАС України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

З огляду на неявку позивача та за відсутності доказів що підтверджують неможливість представника позивача прибути до судового засідання 02.04.2019 року судом було визнано неповажною неявку представника позивача.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

З наведених підстав, з урахуванням того, що неявку представника позивача було визнано неповажною, суд вирішив продовжити розгляд справи за відсутності представника позивача.

В судове засідання, призначене на 02.04.2019 року, представник Відповідача не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином та своєчасно, що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою. Від представника Відповідача через канцелярію суду надійшло клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Частиною 9 статті 205 КАС України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи неприбуття в судове засідання сторін, наявності від представника відповідача клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження та за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, суд ухвалив про продовження розгляду справи в порядку письмового провадження на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказів.

Відповідно до ч. 4 статті 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У зв'язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, згідно приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, не здійснювалося.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, судом встановлено наступне.

На підставі наказу Головного Управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 28 листопада 2018 року № 3634 та Направлении на проведення перевірки від 28 листопада 2018 року №2911, в період з 04.12.2018 року по 05.12.2018 року було проведено планову перевірку характеристик продукції у ФОП ОСОБА_1 за фактичною адресою розповсюдження продукції: АДРЕСА_2.

04.12.2018 року, перед початком перевірки, представнику позивача було пред'явлено посвідчення, вручено копію направлення на перевірку, роз'яснено права та обов'язки.

В процесі перевірки посадовою особою відповідача було вручено ОСОБА_1 вимогу про необхідність надати у строк до 05.12.2018 року засвідчені належним чином копії документів на продукцію, оглянуту 04.12.2018 року, а саме: витяг про державну реєстрацію суб'єкта господарювання; довідку державного управління статистики щодо видів діяльності відповідно до класифікації (КВЕД); документ, який засвідчує повноваження особи представляти інтереси суб'єкта господарювання (довіреність, наказ про призначення, тощо); паспорт уповноваженої особи; документ, що посвідчує право власності (користування) на об'єкт нерухомості, в якому розміщена продукція; прибуткові накладні та накладні на постачання продукції; договори на постачання продукції; декларації про відповідність продукції вимогам Технічного регламенту; висновки СЕС.

За результатами перевірки ФОП ОСОБА_1, перевіряючими було складено Акт перевірки характеристик продукції від 05 грудня 2018 року №1862 про виявлені порушення, а саме: комбінезон HOT TUNA у своєму складі має волокно (neoprene), яке відсутнє в переліку назв текстильних волокон, що використовується для маркування текстильних виробів.

На підставі Акту перевірки від 05 грудня 2018 року № 1862 було прийняті Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 05.12.2018р. №1333 та №1332, які 07.12.2018 року були направлені на юридичну адресу ФОП ОСОБА_1 листом з рекомендованим повідомленням за № 367.

За виявлені порушення відносно ФОП ОСОБА_1 в ході планової перевірки було складено Протокол № 180 від 06 грудня 2018 року про порушення вимог п. 2 ч.2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», який 07.12.2018 року був направлений на юридичну адресу ФОП ОСОБА_1 листом з рекомендованим повідомленням за № 472.

За результатами розгляду справи 13.12.2018 року було винесено Постанову про накладення штрафних санкцій № 298, якою до ФОП ОСОБА_1 за порушення п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» застосовано штрафні санкції у розмірі 25500 грн.

Організація та порядок здійснення державного ринкового нагляду, а також державного контролю продукції під час її ввезення на митну територію України визначаються Законом України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 02.12.2012р. №2735-ІV (далі - Закон №2735- IV).

Відповідно до ст. 3 Закону №2735-ІV законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів.

Згідно абз. 8 ст.1 Закону №2735-ІV державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.

Метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськість щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам (ч. 1 ст.4 Закону №2735-ІV).

Відповідно до ч. 1 та ч.2 ст. 10 Закону №2735-ІV ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Сфери відповідальності органів ринкового нагляду включають види продукції, що є об'єктами технічних регламентів, і можуть включати види продукції, що не є об'єктами технічних регламентів.

Згідно з п.4 ч.1 ст.11 Закону №2735-ІV до повноважень органів ринкового нагляду, зокрема, належить проведення перевірок характеристик продукції.

Законом №2735-ІV встановлено загальний порядок проведення перевірок характеристик продукції, що визначається в ст. 23 цього закону. Частиною 3 ст.23 Закону №2735-ІV передбачено, що органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.

Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові. - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

Під час таких перевірок перевіряються характеристики лише того виду продукції, що є предметом перевірки (ч.4 ст.23 Закону №2735-ІV).

Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та посвідчень (направлень) на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»(ч.5 ст.23 Закону №2735-ІV).

Перевірка характеристик продукції може бути невиїзною (за місцезнаходженням органу ринкового нагляду) або виїзною. У разі потреби органи ринкового нагляду для перевірки характеристик продукції можуть поєднувати невиїзні та виїзні перевірки (ч. 5 ст. 23 Закону № 2735-ІV).

Під час виїзної перевірки характеристик продукції може проводитися перевірка документів (їх копій) та інформації, зазначених у ч.7 ст.23 Закону № 2735-ІV, а також обстеження, відбір і експертиза (випробування) зразків продукції (ч.8 ст.23 Закону № 2735-IV).

Строк проведення виїзної перевірки характеристик продукції не може перевищувати у розповсюджувача цієї продукції двох робочих днів, у виробника такої продукції - трьох робочих днів. Продовження строку проведення виїзної перевірки не допускається (ч. 10 ст.23 Закону № 2735-IV).

У разі якщо суб'єктом господарювання надано висновки експертизи, протоколи випробувань продукції або сертифікати відповідності, видані акредитованими органами з оцінки відповідності, органи ринкового нагляду беруть до уваги ці документи при проведенні перевірок характеристик продукції, (ч. 13 ст.23 Закону № 2735-ІV).

Органи ринкового нагляду проводять планові перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів згідно із секторальними планами ринкового нагляду (п. 1 ч. 1 ст. 24 Закону №2735-ІV).

Як вбачається зі змісту Акту перевірки характеристик продукції від 05 грудня 2018 року №1862 комбінезон HOT TUNA у своєму складі має волокно (neoprene), яке відсутнє в переліку назв текстильних волокон, що використовується для маркування текстильних виробів, що є порушенням пунктів 5 та 6 Технічного регламенту щодо назв текстильних волокон і маркування текстильних виробів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2009 року.

Відповідно до п. 5 Технічного регламенту щодо назв текстильних волокон і маркування текстильних виробів, введення в обіг текстильних волокон і виробів на внутрішньому ринку дозволяється за умови відповідності їх вимогам цього Технічного регламенту.

При цьому згідно з п. 6 Технічного регламенту щодо назв текстильних волокон і маркування текстильних виробів, назви текстильних волокон, що наведені в додатку 1, та інформація, яка наноситься під час маркування, вживаються з урахуванням таких особливостей: жодна з назв, як повна, так і її частина, не може використовуватися для позначення будь-якого іншого волокна; термін "шовк" не може використовуватися для позначення безперервності нитки з інших текстильних волокон.

Як вбачається зі змісту додатку 1 до Технічного регламенту щодо назв текстильних волокон і маркування текстильних виробів в ньому відсутнє таке текстильне волокно, як neoprene.

Таким чином комбінезон HOT TUNA 88806903 (3-4 роки).Н98/104см не відповідає вимогам Технічного регламенту щодо назв текстильних волокон і маркування текстильних виробів.

Відповідно до ч.1 ст. 1 Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності», введення в обіг - надання продукції на ринку України в перший раз.

Як зазначає сам позивач вищезазначений комбінезон вона придбала в Інтернет магазині Sportdirects.

Відповідно до акту передачі права власності на товар від 11 жовтня 2018 року продукція (в т.ч. комбінезон HOT TUNA) була поставлена Sportdirects.

При цьому ФОП ОСОБА_1 реалізує вищевказану продукцію у своєму магазині за адресою: АДРЕСА_2.

Враховуючи те, що продукція (комбінезон HOT TUNA) має походження з іншої країни, суд дійшов висновку, що ФОП ОСОБА_1 ввела її в обіг на території України.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону України «При державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»; «введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону), у тому числі нанесення знака відповідності технічним регламентам на продукцію, що не відповідає вимогам технічних регламентів, - у розмірі від п'ятисот до тисячі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на особу вже було накладено штраф. - у розмірі від тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.»

Враховуючи, що ОСОБА_1 ввела в обіг продукцію, яка не відповідає вимогам технічного регламенту щодо назв текстильних волокон і маркування текстильних виробів, суд дійшов висновку, що відповідач правомірно застосував до позивача штрафні санкції за порушення п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону України «При державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».

Стосовно посилань позивача на той факт, що ним було усунуто порушення шляхом вилучення комбінезона HOT TUNA з продажу суд зазначає, що відповідно до ч. 11 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб'єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.

В даному випадку розпорядчим документом про усунення порушень органу державного ринкового нагляду є Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів.

При цьому постанову про накладення штрафних санкцій №298 від 13.12.2018 року прийнято у зв'язку з порушенням вимог п. 2 ч. 2 статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд та контроль нехарчової продукції», а саме за введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону), у тому числі нанесення знака відповідності технічним регламентам на продукцію, що не відповідає вимогам технічних регламентів, а не за фактом невиконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів.

Частиною 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» визначено застосування окремих видів штрафних санкцій - за невиконання рішень про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів.

Проте Відповідачем не застосовувались штрафні санкції за невиконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів.

Решта доводів та заперечень висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

В пункті 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бендерський проти України» від 15 листопада 2007 року, заява № 22750/02, зазначено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов'язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися в світлі обставин кожної справи.

Згідно з статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Згідно зі ст. 249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 12, 72, 77, 90, 139, 229, 246, 255, 293, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовної заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області (65042, м. Одесав, вул. 7-а Пересипська, 6, ) про скасування постанови про накладення штрафних санкцій №298 від 13.12.2018 року - відмовити.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст. ст. 293, 295 КАС України.

Суддя А.А. Радчук

.