Справа № 802/4656/13-а
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2019-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

05 квітня 2019 р. Справа № 802/4656/13-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого суддіВоробйової ОСОБА_1, розглянувши у письмовому провадженні питання про залишення без розгляду справи за позовом дочірнього підприємства "Українська горілчана компанія "Nemiroff" до Головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом дочірнього підприємства "Українська горілчана компанія "Nemiroff" до Головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Позивач в судове засідання призначене на 05.04.2019 р. не з'явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить розписка.

Неявка в судове засідання учасників справи, належним чином повідомлених про розгляд справи не є перешкодою для розгляду питання про залишення позову без розгляду в порядку письмового провадження.

Вирішуючи дане питання суд, виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 11 КАС України, ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Крім наявних прав, особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обов'язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому, процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов'язки другої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач, в першу чергу, має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є виконання процесуальної дії у встановлені законом або судом строки, в тому числі і забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Суд зазначає, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа ОСОБА_2 проти Іспанії зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Згідно частини третьої статті 124 КАС України, судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється:

1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу;

2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), курєром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

При цьому, в розумінні частини першої статті 42 КАС України, учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач (ч. 1 ст. 46 КАС України).

Із положень статті 126 КАС України випливає, що у випадку відсутності у адресата офіційної електронної адреси повістка вручається під розписку. Повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за пять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.

Згідно з частиною одинадцятою статті 126 КАС України, у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Як видно із матеріалів справи в судові засідання призначені на 07.03.2019 р., 22.03.19 р. та 05.04.2019 р. позивач не з'явився. Судову кореспонденцію суд направляв сторонам як вимагають процитовані вище норми. Позивачем судова кореспонденція із повідомлення про час і місце розгляду справи, отримана своєчасно, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення. Отже, позивач про час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином. Разом із тим будь-яких заяв про поважність причин неявки до суду, чи заяв про розгляд справи у відсутність позивача подано не було.

Відтак, вищевикладені обставини свідчать про те, що дочірнє підприємство "Українська горілчана компанія "Nemiroff" допустило третю підряд неявку в судове засідання без поважних на те причин, і заяв про розгляд справи без його участі суду теж не надало. У зв'язку із чим, судом поставлено питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до частини п'ятої статті 205 КАС України (гл. 6 розділ ІІ КАС України), у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

До позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Ознайомившись із матеріалами справи, суд доходить висновку, що неявка позивача перешкоджає розгляду даної справи, оскільки є необхідним з'ясувати саме у позивача ряд питань, що виникли під час огляду матеріалів справи.

Суд акцентує увагу, що процесуальною санкцією за повторне неприбуття належним чином повідомленого позивача про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання є залишення позовної заяви без розгляду.

Так, відповідно до пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є субєктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Застосовуючи до позивача процесуальні наслідки його повторної неявки у судове засідання суд бере до уваги положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) (далі - Конвенція), згідно з якими кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

У даному випадку суд звертає увагу на те, що право позивача на доступ до суду жодним чином обмежене не було, оскільки про обставини розгляду справи, необхідність явки до суду позивач повідомлявся своєчасно та належним чином у порядку та спосіб, що передбачений нормами КАС України.

Крім того суд вказує, що інформація про судовий розгляд справ Вінницьким окружним адміністративним судом знаходиться у вільному доступі на офіційному веб-сайті Вінницького окружного адміністративного суду (www.voas.gov.ua) у розділі "Графік розгляду справ", про що сторони повідомлялись в ухвалі від 4.02.2019 р. Отже позивач безперешкодно міг отримати інформацію про дату та час розгляду даної адміністративної справи, заздалегідь знаючи про перебування такої справи у провадженні суду.

Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Разом з тим таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обовязки, які повязані із реалізацією такого права. Однією з складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який повязаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обовязків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин.

Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозвязку із виконанням тих обовязків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Неявка позивача у судові засідання, неповідомлення суд про можливу зміну місця проживання та поважні причини неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій повязаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення строків її вирішення.

Враховуючи, що позивач, який був належним чином повідомлений про дату час та місце судових засідань 07.03.2019 р., 22.03.19 р. та 05.04.2019 р. тричі не прибув, причини неприбуття не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав, а також беручи до уваги те, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи, суд доходить висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись п. 4 ст. 240, ст. 241 ,248, 256 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

позовну заяву залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна