Справа № 9901/962/18
Суддя: Мороз Л.Л.
Дата ухвалення: 2019-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

01 квітня 2019 року

Київ

справа №9901/962/18

адміністративне провадження №П/9901/962/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - судді Мороз Л.Л.,

суддів: Анцупової Т.О., Берназюка Я.О., Гімона М.М., Коваленко Н.В.,

за участю:

секретаря судового засідання - Коцюрби В.М.,

представників позивача - ОСОБА_1, Дульського О.Л.

представника відповідача - Склярук Ю.В.

представника третьої особи - Касьяна А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження адміністративну справу №9901/962/18

за позовною заявою ОСОБА_5 до Вищої ради правосуддя, третя особа - Генеральна прокуратура України, про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ :

13 грудня 2018 року ОСОБА_5 через своїх представників адвокатів Дульського Олександра Леонідовича та Демянчук Ганни Віталіївни подав до Верховного Суду позов до Вищої ради правосуддя (далі також ВРП, Рада), третя особа - Генеральна прокуратура України (далі також ГПУ), у якому просить визнати протиправним та скасувати рішення ВРП від 13.11.2018 №3456/0/15-18 "Про тимчасове відсторонення судді Дружківського міського суду Донецької області ОСОБА_5 від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності".

Свої вимоги обґрунтовує тим, що спірне рішення є таким, що не містить посилань на визначені Законом підстави його ухвалення і мотиви, за яких Вища рада правосуддя дійшла відповідних висновків, не ґрунтується на вимогах Закону, що у відповідності до п.3 ч.1 ст.65 Закону України "Про Вищу раду правосуддя" є підставами для його оскарження та скасування. Вказує, що підставами стверджувати про незаконність та невмотивованість спірного рішення є:

- розгляд та задоволення клопотання про відсторонення, копія якого не була вручена судді уповноваженим прокурором, всупереч вимогам ч. 4 ст. 63 Закону України "Про Вищу раду правосуддя" та п. 19.4 Регламенту Вищої ради правосуддя (з огляду вимоги ч. З ст. 63 Закону України "Про Вищу раду правосуддя" та п. 19.5 Регламенту Вищої ради правосуддя таке клопотання підлягало поверненню як таке, що подано без дотримання визначених законом вимог);

- розгляд та задоволення клопотання про відсторонення, повторно поданого в межах одного і того ж кримінального провадження, всупереч ч. 6 ст. 64 Закону України "Про Вищу раду правосуддя" (з огляду на вимоги ч. З ст. 63 Закону України "Про Вищу раду правосуддя" та п. 19.5 Регламенту Вищої ради правосуддя таке клопотання підлягало поверненню як таке, що подано без дотримання визначених законом вимог).

У поданому відзиві на позовну заяву відповідач - Вища рада правосуддя у задоволенні позову просить відмовити. Зазначає, що підстави для оскарження та скасування рішення про відсторонення судді від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності визначені статтею 65 Закону України "Про Вищу раду правосуддя" та такі у даному випадку відсутні. Звертає увагу, що клопотання, за результатами розгляду якого прийнято оскаржуване рішення, не є таким, що подано повторно, оскільки подано з інших підстав та на стадії судового розгляду.

07.03.2019 до Суду надійшли письмові пояснення третьої особи, у яких зазначає, що оскаржуване рішення прийнято повноважним складом Ради, підписано усіма членами, які брали участь в його ухваленні та містить посилання на визначені законом підстави та мотиви, з яких Вища рада правосуддя дійшла відповідних висновків.

В судовому засіданні представники позивача додатково пояснили, що позивача не було належним чином повідомлено про підозру. Зазначили, що відповідно до ч. 4 ст. 49 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", п. 3 ч. 1 ст. 481 КПК повідомлення судді про підозру здійснюється лише Генеральним прокурором або його заступником. Вказана вимога обумовлена особливим статусом суддів і є гарантією їх незалежності та імунітету. За змістом ст. 276 КПК процедура здійснення повідомлення про підозру включає в себе складання письмового повідомлення про підозру та відповідно його вручення підозрюваному уповноваженою особою.

Таким чином, на думку представників позивача, у випадку коли у вчиненні злочину підозрюється особа, щодо якої згідно з приписами ст. 480 КПК передбачено здійснення особливого порядку кримінального провадження, письмове повідомлення про підозру такій особі повинно бути вручене безпосередньо посадовими особами органів прокуратури, визначеними у пунктах 1 - 4 ч. 1 ст. 481 КПК, і здійснення такої дії не може бути передоручене.

Разом з цим, у даному випадку письмове повідомлення про підозру було хоча і складено заступником Генерального прокурора - керівником Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Холодницьким Н.І., проте було вручено прокурором САП Козачиною С.С., що є порушенням процедури притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Звернули увагу, що Верховний Суд у складі Другої судової палати Касаційного кримінального суду в постанові від 19.02.2019 (справа №349/1487/14-к) дійшов висновків, що порушення органом досудового розслідування вимог кримінального процесуального закону при врученні судді повідомлення про підозру, є підставою для закриття кримінального провадження, а у справі №759/15166/15-к (постанова від 05.03.2019) суди визнали підсудного невинуватим у пред'явленому обвинуваченні у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 375 КК України, та виправдали за цим обвинуваченням у зв'язку з недоведеністю складу злочину в його діянні, з підстави, передбаченої п. 3 ч. 1 ст. 373 КПК України.

Також, представники позивача вказували про відсутність у начальника шостого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України Козачини С.С. та прокурора цього відділу Касьяна А.О. повноважень на вручення позивачу клопотання про тимчасове відсторонення від здійснення правосуддя, а також на представлення цього клопотання у ВРП.

Представник Генеральної прокуратури України заперечив вказані доводи представників позивача з тих підстав, що повноваженнями щодо перевірки процесуального порядку вручення повідомлення про підозру судді ВРП не наділена ні кримінальним процесуальним законом, ні Законом України "Про Вищу раду правосуддя", ані іншими законами. Зазначав, що такі дії можуть бути предметом дослідження виключно в межах кримінальної справи. Вказував і про наявність повноважень у прокурорів Козачини С.С. та Касьяна А.О. повноважень на вручення позивачу клопотання про тимчасове відсторонення від здійснення правосуддя, а також на представлення цього клопотання у ВРП згідно доручення від 01.11.2018 №06-18612-17.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши письмові докази у справі, Суд встановив наступне.

Постановою Верховної Ради України "Про обрання суддів" від 26 червня 1997 року №398/97-ВР ОСОБА_5 обрано безстроково на посаду судді Дружківського міського суду Донецької області.

8 листопада 2018 року до Вищої ради правосуддя (вх. № 9441/0/8-18) надійшло клопотання заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Холодницького Н.І. про тимчасове відсторонення судді Дружківського міського суду Донецької області ОСОБА_5 від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням його до кримінальної відповідальності до набрання законної сили вироком суду або закриття кримінального провадження.

Згідно вказаного клопотання, заступник Генерального прокурора зазначає, що ним 15.12.2017 складено та вручено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України (одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 16.12.2017 голову Дружківського міського суду Донецької області ОСОБА_5 тимчасово, до 15.02.2018, відсторонено від здійснення правосуддя у з зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 13.02.2018 продовжено до 13.04.2018 строк відсторонення голови Дружківського міського суду Донецької області ОСОБА_5 від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності.

07.08.2018 обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000824 стосовно ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 368 КК України, ОСОБА_10 за ч.ч. 4, 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України передано до Солом'янського районного суду м. Києва для розгляду по суті.

Заступник Генерального прокурора у поданому клопотанні про тимчасове відсторонення судді Дружківського міського суду Донецької області ОСОБА_5 від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням його до кримінальної відповідальності до набрання законної сили вироком суду або закриття кримінального провадження зазначав про наявність обставин, які вказують, що подальше перебування ОСОБА_5 на посаді судді Дружківського міського суду Донецької області та здійснення ним правосуддя може призвести до негативних наслідків, оскільки останній, використовуючи своє службове становище, соціальний статус і знайомства, матиме можливість впливати на свідків, суддів та працівників апарату Дружківського міського суду, створювати перешкоди кримінальному провадженню в суді, а також вчинити інші аналогічні злочини.

Вказував, що вплив також може проявлятись у прийнятті незаконних рішень у справах про адміністративні правопорушення, у яких свідки є сторонами/іншими учасниками процесу, чи іншому перешкоджанню виконанню ними своїх процесуальних прав. Також звертав увагу, що під час досудового розслідування негласними слідчими (розшуковими) діями, а також вилученими при проведенні обшуків речами і документами встановлено причетність позивача до вчинення інших кримінальних корупційних правопорушень та ухвалою слідчого судді Солом'янського районного суду м. Києві від 26.07.2018 встановлений факт перешкоджання стороною захисту кримінальному провадженню шляхом зволікання у ознайомленні із матеріалами кримінального провадження. Також зазначав, що аналогічні факти відбуваються у кримінальному провадженні №0000291.

Згідно доводів заступника Генерального прокурора, ОСОБА_5, перебуваючи на посаді судді (та голови суду) матиме можливість впливати на суддів, яким можуть бути передані на розгляд справи про адміністративні правопорушення у відношенні ОСОБА_11 та ОСОБА_12, що, в свою чергу, може викликати у свідків переконання про неефективність діяльності правоохоронної та судової систем, а також призвести до негативних наслідків для судового розслідування, зокрема, до відмови свідка від дачі показань.

Під час розгляду вказаного клопотання ВРП установлено, що на обґрунтування доводів клопотання Заступником Генерального прокурора надано такі докази: заява ОСОБА_11 від 22 листопада 2017 року про вчинення злочину та протокол його допиту; заява ОСОБА_12 від 30 листопада 2017 року про вчинення злочину та протокол його допиту; протокол огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 14 грудня 2017 року; протокол огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 1 грудня 2017 року; протокол обшуку від 14 грудня 2017 року у службовому кабінеті голови Дружківського міського суду Донецької області ОСОБА_5; протокол обшуку від 14 грудня 2017 року у кабінеті №8 Дружківського міського суду Донецької області; протокол обшуку від 14 грудня 2017 року у приміщенні залу судового засідання №5 Дружківського міського суду Донецької області; протокол обшуку від 14 грудня 2017 року за місцем проживання ОСОБА_5; матеріали негласних слідчих (розшукових) дій; повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру від 25.09.2018 складене в межах кримінального провадження №0000291 згідно якого ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 366-1 КК України; а також інші матеріали кримінального провадження №0000824 в їх сукупності.

Оцінюючи мотиви клопотання про тимчасове відсторонення судді ОСОБА_5 від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності до набрання законної сили вироком суду або закриття кримінального провадження, Вища рада правосуддя встановила, що ці мотиви є обґрунтованими та такими, що підтверджуються наданими Вищій раді правосуддя матеріалами, долученими до клопотання, а наявність на розгляді у суді кримінального провадження за обвинуваченням судді ОСОБА_5 у вчиненні корупційного кримінального правопорушення (злочину) суперечить морально-етичним принципам, закріпленими у Кодексі суддівської етики, що, у свою чергу, може викликати сумніви у безсторонності цього судді під час розгляду ним справ та істотно зашкодити авторитету правосуддя в цілому.

Також, ВРП зазначено, що на відміну від попередніх клопотань про тимчасове відсторонення судді ОСОБА_5 від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням його до кримінальної відповідальності та про продовження строку такого відсторонення, з якими заступник Генерального прокурора - керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Холодницький Н.І. звертався до Вищої ради правосуддя під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, у клопотанні від 1 листопада 2018 року наведено та обґрунтовано ризики того, що, продовжуючи відправляти правосуддя, суддя ОСОБА_5 може протиправно перешкоджати у спосіб, зазначений у клопотанні, встановленню обставин злочину під час судового розгляду справи щодо нього.

13 листопада 2018 року ВРП прийняла оскаржуване рішення №3456/0/15-18 "Про тимчасове відсторонення судді Дружківського міського суду Донецької області ОСОБА_5 від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності", яким тимчасово відсторонила суддю Дружківського міського суду Донецької області ОСОБА_5 від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності до набрання законної сили вироком суду за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, або закриття вказаного кримінального провадження, зазначивши про переконливість доводів клопотання заступника прокурора та навівши міркування, за яких не вважає клопотання прокуратури повторно поданим, мотивувавши висновок тим, що вони є різними за змістом.

Перевіряючи обґрунтованість рішення ВРП щодо наявності підстав для тимчасового відсторонення судді Дружківського міського суду Донецької області ОСОБА_5 від здійснення правосуддя, Суд вважає за необхідне зазначити таке.

Стаття 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень ст. 131 Основного Закону в Україні діє Вища рада правосуддя, яка, серед іншого, ухвалює рішення про тимчасове відсторонення судді від здійснення правосуддя.

За приписами ст. 155-1 КПК України рішення про тимчасове відсторонення судді від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності ухвалюється Вищою радою правосуддя на підставі вмотивованого клопотання Генерального прокурора або його заступника в порядку, встановленому законом.

Клопотання про тимчасове відсторонення судді від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності повинно відповідати вимогам ч. 2 ст. 155 цього Кодексу, зокрема, у клопотанні зазначається: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв'язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на обставини; 4) посада, яку обіймає особа; 5) виклад обставин, що дають підстави вважати, що перебування на посаді підозрюваного, обвинуваченого сприяло вчиненню кримінального правопорушення; 6) виклад обставин, що дають підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, перебуваючи на посаді, знищить чи підробить речі і документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливатиме на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином; 7) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання.

Клопотання про продовження строку тимчасового відсторонення судді від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності подається до ВРП стосовно судді, який є підозрюваним, обвинувачуваним (підсудним) на будь-якій стадії кримінального провадження. Клопотання про продовження строку тимчасового відсторонення судді від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності повинно відповідати вимогам ч. 2 ст. 155 КПК України.

Крім того, порядок та підстави відсторонення судді від здійснення правосуддя визначені законами України від 2 червня 2016 року N 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів" (далі - Закон N 1402-VIII) та від 21 грудня 2016 року N 1798-VIII "Про Вищу раду правосуддя" (надалі - Закон N 1798-VIII), якими, зокрема, встановлено, що суддя може бути тимчасово відсторонений від здійснення правосуддя на строк не більше двох місяців у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності на підставі вмотивованого клопотання Генерального прокурора або його заступника в порядку, встановленому законом. Рішення про тимчасове відсторонення судді від здійснення правосуддя ухвалюється Вищою радою правосуддя.

Пунктом 1 частини1 статті 62 Закону N 1798-VIII передбачено, що суддю може бути тимчасово відсторонено від здійснення правосуддя за рішенням Вищої ради правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності.

Суддя відстороняється від здійснення правосуддя з дня ухвалення Вищою радою правосуддя рішення про його тимчасове відсторонення від здійснення правосуддя на строк, зазначений у рішенні, який не може становити більше двох місяців. На стадії судового провадження строк відсторонення встановлюється до набрання законної сили вироком суду або закриття кримінального провадження (ст. 63 Закону N 1798-VIII).

Статтею 64 Закону N 1798-VIII передбачено, що продовження строку тимчасового відсторонення судді від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності здійснюється в порядку, визначеному ст. 63 цього Закону для тимчасового відсторонення судді від здійснення правосуддя, на строк не більше двох місяців, а в разі якщо обвинувальний акт передано до суду, - до набрання законної сили вироком суду або закриття кримінального провадження.

Крім того, відповідно до п. 19.14 Регламенту Вищої ради правосуддя, затвердженого рішенням ВРП від 24 січня 2017 року N 52/0/15-17 (далі - Регламент), суддя відстороняється від здійснення правосуддя з дня ухвалення Радою рішення про його тимчасове відсторонення від здійснення правосуддя на строк, зазначений у рішенні, який не може становити більше ніж два місяці. На стадії судового провадження строк відсторонення встановлюється до набрання законної сили вироком суду або закриття кримінального провадження.

Згідно із п. 19.19 Регламенту Рада продовжує строк тимчасового відсторонення судді від здійснення правосуддя на підставі відповідного вмотивованого клопотання Генерального прокурора або його заступника про продовження цього строку. Продовження строку тимчасового відсторонення судді від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності здійснюється на строк не більше ніж два місяці, а у разі якщо обвинувальний акт передано до суду - до закінчення судового провадження.

Відповідно до частини першої статті 3 Кримінального процесуального кодексу України:

досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності (пункт 5);

кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв'язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (пункт 10);

притягнення до кримінальної відповідальності - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (пункт 14);

судове провадження - кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами (пункт 24).

Частиною 6 ст. 64 Закону N 1798-VIII встановлено, що повторне звернення Генерального прокурора або його заступника із клопотанням про тимчасове відсторонення судді від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності або із клопотанням про продовження строку такого відсторонення стосовно судді в межах одного кримінального провадження не допускається, крім випадків скасування попереднього рішення Вищої ради правосуддя судом.

Системне тлумачення ч. 6 ст. 64 Закону N 1798-VIII дозволяє дійти висновку про наявність певної мети встановлення визначеною нормою закону заборони, яка полягає в унеможливленні багаторазового звернення із клопотанням про відсторонення судді від посади за наявності однакових підстав та фактичних обставин застосування даного заходу забезпечення в кримінальному провадженні. Такий підхід законодавця спрямований на виключення ситуацій зловживання правом звернення із зазначеним клопотанням правоохоронними органами та забезпечення гарантій суддівської незалежності та недоторканності.

Загальний максимальний строк тимчасового відсторонення судді від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності з урахуванням можливості продовження такого строку на стадії досудового розслідування становить чотири місяці, протягом яких досудове слідство має бути завершеним. Ці законодавчі гарантії недоторканності та імунітету судді мають дисциплінувати і орієнтувати сторону обвинувачення на необхідність завершення досудового розслідування щодо відстороненого судді у строки, встановлені законом для відсторонення.

При цьому, такий ліміт строку відсторонення судді від здійснення правосуддя не поширюється на застосування вказаного заходу кримінального провадження на стадії судового провадження, для якого встановлено спеціальний строк - до набрання законної сили вироком суду або закриття кримінального провадження.

Тобто, застосування тимчасового відсторонення судді від здійснення правосуддя на стадії досудового розслідування та судового провадження в межах одного кримінального провадження не є тотожними за юридичним змістом, підставами, значимістю, метою і тривалістю застосування.

Аналогічних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.10.2018 (справа №9901/514/18), а також у вказаному рішенні зазначила, що логіко-граматичне тлумачення поняття "повторний" можна здійснювати за двома окремими ознаками, а саме: 1) якісна ознака, яка визначає, що звернення, що вже подавалось, подається знов. В цьому випадку очевидно, що звернення, яке подається повторно, повинно мати ті ж самі змістовні складові, які містились і в первинному зверненні; 2) кількісна ознака, яка визначає, що повторне звернення подається другим після першого. За такою ознакою достатньо встановлення лише послідовності подання звернень.

Проте, ч. 6 ст. 64 Закону N 1798-VIII не виключає можливості звернення із новим клопотанням про відсторонення судді від посади у разі наявності відповідних потреб кримінального провадження і з метою досягнення дієвості цього провадження, яке змістовно відрізняється від попереднього звернення. Цією нормою закону обмежено можливість кількісного звернення із клопотанням про відсторонення судді від посади за наявності одних і тих самих підстав.

Отже, поняття "повторне звернення", яке застосовується в ч. 6 ст. 64 зазначеного Закону, використовується в розумінні подання звернення, що має ті ж самі змістовні складові. Тобто цією нормою забороняється повторне звернення із клопотанням про відсторонення судді від посади за наявності однакових підстав та фактичних обставин застосування даного заходу забезпечення в кримінальному провадженні.

Разом з цим, клопотання заступника Генерального прокурора від 1 листопада 2018 року не є тим самим, що подане повторно, оскільки це клопотання та раніше подані клопотання є різними за своїм змістом.

Так, у клопотанні від 15.12.2017 заступник Генерального прокурора зазначав, що ОСОБА_5, враховуючи свою посаду і соціальний статус, може вживати заходів до знищення чи спотворення документів, які можуть бути доказами вчинення кримінальних правопорушень; матиме вплив на свідків, працівників апарату суду; може перешкоджати встановленню обставин кримінального правопорушення під час досудового розслідування, тобто вказував про існування ризиків перешкоджання позивачем процесуальним діям слідства у кримінальному провадженні.

У клопотанні про продовження строку тимчасового відсторонення судді від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності від 07.02.2018 заступник Генерального прокурора вказував про продовження існування обставин, які стали підставою для тимчасового відсторонення позивача від здійснення правосуддя.

Клопотання заступника Генерального прокурора від 01.11.2018 мотивовано тим, що наявність кримінального провадження в суді за обвинуваченням ОСОБА_5 може, крім іншого, поставити під сумнів безсторонність його як судді при здійсненні ним правосуддя і зашкодити авторитету судової влади та довірі суспільства до неї. Зазначав, що можливий вплив на суддів, яким можуть бути передані на розгляд справи про адміністративні правопорушення у відношенні ОСОБА_11 та ОСОБА_12, може викликати у свідків переконання про неефективність діяльності правоохоронної та судової систем та призвести до негативних наслідків для судового розслідування, зокрема, до відмови свідка від дачі показань. Також, заступник Генерального прокурора звертав увагу, що перебуваючи на посаді судді та здійснюючи правосуддя, ОСОБА_5, маючи доступ до матеріалів судових справ, які перебувають у нього в провадженні, може вчинити інші аналогічні злочини. Згідно доводів заступника Генерального прокурора, наявність на розгляді в суді кримінального провадження за обвинуваченням судді у вчиненні корупційного кримінального правопорушення (злочину) з огляду на норми Кодексу суддівської етики не узгоджується із встановленими ним морально-етичними принципами, згідно з якими суддя повинен бути прикладом неухильного дотримання вимог закону і принципу верховенства права, присяги судді, а також дотримання високих стандартів поведінки з метою зміцнення довіри громадян у чесність, незалежність, неупередженість та справедливість суду.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання заступника Генерального прокурора від 15.12.2017 та від 01.11.2018 подані з різних підстав та інших фактичних обставин, оскільки клопотання від 01.11.2018 заявлене після отримання судом обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000824, та націлене на запобігання шкоди авторитету судової влади та довірі суспільства до неї, а також негативного впливу суддею на значення доказів.

Також, колегія суддів вважає необґрунтованими доводи представників позивача щодо відсутності у начальника шостого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України Козачини С.С. та прокурора цього відділу Касьяна А.О. повноважень на вручення позивачу клопотання про тимчасове відсторонення від здійснення правосуддя, з огляду на таке.

Згідно з частиною 4 статті 63 Закону № 1798-VIII генеральний прокурор або його заступник можуть уповноважити прокурора на вручення судді, крім судді Вищого антикорупційного суду, копії клопотання про тимчасове відсторонення судді від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності та матеріалів, що обґрунтовують клопотання, а також на представлення відповідного клопотання під час розгляду на засіданні Вищої ради правосуддя.

Так, ВРП установлено, що ОСОБА_5 та його захисник 06.11.2018 відмовилися від отримання клопотання про тимчасове відсторонення судді Дружківського міського суду Донецької області ОСОБА_5 від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням його до кримінальної відповідальності, що підтверджується протоколом від 06.11.2018, складеним старшим групи прокурорів Козачиною С.С., у якому зазначено, що останній вручив ОСОБА_5 копію клопотання про відсторонення судді ОСОБА_5 від здійснення правосуддя. Проте ОСОБА_5 та його захисник відмовилися від отримання клопотання та складення відповідної розписки. Вказані обставини підтверджено матеріалами відео- та фото фіксації, доданих заступником Генерального прокурора до клопотання про відсторонення судді ОСОБА_5

За наведених обставин, Радою обґрунтовано не досліджувались обставини щодо наявності повноважень у вказаних вище прокурорів на вручення цього клопотання.

Разом з цим, під час засідання 13.11.2018 Вищою радою правосуддя було досліджено клопотання заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Холодницького Н.І., а також додані до нього матеріали кримінального провадження №0000824, до яких було додано лист від 08.11.2018 №06-18612/17 згідно якого заступник Генерального прокурора - Керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Холодницький Н.І. уповноважив вказаних прокурорів - Козачину С.С. та Касьяна А.О. на вручення судді Дружківського міського суду Донецької області ОСОБА_5 копії клопотання про тимчасове відсторонення судді від здійснення правосуддя, а також на представлення відповідного клопотання під час розгляду на засіданні ВРП. При цьому, згідно вказаного листа, направленого на адресу ВРП, він стосується питання повноважень вказаних прокурорів саме у кримінальному провадженні №0000824.

Отже, ВРП було перевірено повноваження, зокрема Касьяна А.О. на представлення відповідного клопотання під час розгляду на засіданні ВРП.

Щодо доводів позивача про відсутність у нього статусу підозрюваного, то слід зазначити таке.

Притягненням до кримінальної відповідальності є стадія кримінального провадження, яка починається з моменту повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (пункт 14 статті 3 КПК).

На момент вирішення питання про відсторонення судді від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності на час кримінального провадження в суді, стадія притягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності уже розпочалася.

Дотримуючись порядку, визначеного Законом України "Про Вищу раду правосуддя" і Регламентом, ВРП як суб`єкт кримінальних процесуальних відносин має керуватися також положеннями КПК, що визначають загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження і продовження строку їх дії.

Загальним правилом застосування заходів забезпечення кримінального провадження є те, що застосування їх не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення (пункт 1 частини першої статті 132 КПК).

ВРП, вирішуючи питання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження, перевіряє повідомлення про підозру в частині обґрунтованості підозри.

Судом встановлено, що в існуванні обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_5 ВРП переконалася під час відкритого засідання і відобразила це в своєму рішенні.

Водночас, повноваженнями щодо перевірки процесуального порядку вручення письмового повідомлення про підозру ВРП не наділена ні кримінальним процесуальним законом, ні Законом України "Про Вищу раду правосуддя", ані іншими законами.

Розглядаючи клопотання про відсторонення судді від здійснення правосуддя на стадії кримінального провадження в суді, ВРП не переоцінює первинного рішення про відсторонення судді. Її обов'язком на цьому етапі є з`ясування питання лише про те, чи підлягає задоволенню клопотання про відсторонення судді від здійснення правосуддя.

Питання ж про законність і обґрунтованість вручення судді письмового повідомлення про підозру не Генеральним прокурором або його заступником, а іншим прокурором має вирішуватися в межах кримінального провадження і не належить до компетенції ВРП, а тому колегією суддів не приймаються до уваги посилання представників позивача на постанову Верховного Суду від 19.02.2019 ухвалену у справі №349/1487/14-к, а також постанову від 05.03.2019 ухвалену у справі №759/15166/15-к, оскільки дані справи є кримінальними та висновки суду, зокрема, викладені в постанові від 19.02.2019, щодо порушення порядку вручення судді повідомлення про підозру, здійснювались саме в рамках кримінальних проваджень.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що ВРП, приймаючи спірне рішення, діяла в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, рішення Ради містить обґрунтовані мотиви, з яких відповідач дійшов вірного висновку про наявність підстав для тимчасового відсторонення судді Дружківського міського суду Донецької області ОСОБА_5 від здійснення правосуддя у зв'язку з притягненням до кримінальної відповідальності до набрання законної сили вироком суду за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, або закриття вказаного кримінального провадження, а тому відсутні підстави для його скасування.

За правилами статті 139 КАС України підстав для повернення позивачеві судового збору, сплаченого за подання цього позову, немає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 241-246, 255, 262, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд, -

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_5 до Вищої ради правосуддя, третя особа - Генеральна прокуратура України, про визнання протиправним та скасування рішення від 13.11.2018 №3456/0/15-18 в повному обсязі.

Рішення Верховного Суду як суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі.

Повний текст рішення суду складено 4 квітня 2019 року.

_______________________

_______________________

_______________________

_______________________

_______________________

Л.Л. Мороз

Т.О. Анцупова

Я.О. Берназюк

М.М. Гімон

Н.В. Коваленко,

Судді Верховного Суду