Справа № 760/8310/16-а
Суддя: Лазаренко В. В.
Дата ухвалення: 2016-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/760/786/16
У справі № 760/8310/16-а
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді - Лазаренко В.В.

з участю секретарів - Слободянюк А., Кучерини Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за адміністратитвним позовом ОСОБА_1 до Київської міської митниці ДФСпро скасування постанови про порушення митних правил № 0183/10000/16, -

В С Т А Н О В И В :

04.05.2016 позивач, ОСОБА_1, звернулася в суд з позовом до відповідача, Київської міської митниці ДФС, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову відповідача в справі про порушення митних правил №0183/10000/16 від 19.04.2016 про притягнення її до адміністративної відповідальності за чт. 485 МК України.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що вона є керівником (директором) ТОВ «Хімфармінвест», яким на підставі контракту від 27.11.2015 №28/2015, укладеного з компанією «Przedsiebiorsrwo ARKOP Sp. z o.o.», було ввезено товар - оксид цинку для реалізації на території України. 11.12.2015 з метою митного оформлення вказаного товару нею до Київської міської митниці ДФС подано митну декларацію №100260001/2015/151973, у якій на виконання вимог митного законодавства заявлено відомості про вказаний товар, зокрема, у графі 33 митної декларації вказано код товару відповідно до УКТ ЗЕД - . Під час митного оформлення товару відповідачем було взято проби товару для проведення дослідження щодо визначення компонентів хімічного складу даного товару та перевірки правильності його класифікації відповідно до вимог УКТ ЗЕД, після чого товар випущено у вільний обіг на підставі тимчасової митної декларації №100260001/2015/166622.

29.12.2015 відділом класифікації товарів Київської міської митниці ДФС прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-172-2015, згідно з висновком якого товар віднесено до групи 23 УКТЗЕД «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин» та класифіковано за кодом 0, а не до групи «Оксид цинку; пероксид цинку» за кодом , які були зазначені нею в графі 33 митної декларації.

На підставі вказаного рішення відповідачем була видана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №100260001/2016/00002 із зазначенням причин відмови у митному оформленні (випуску) товарів - неможливість митного оформлення за електронною митною декларацією, так як було прийнято рішення про визначення коду товару від 29.12.2015 №КТ-172-2015, відповідно до якого було змінено код товару.

19.04.2016 відповідачем винесено оскаржувану постанову у справі про порушення митних правил №0183/10000/16, якою її визнано винною у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків від різниці митних платежів, що становить 345 718, 08 грн.

З зазначим рішення відповідача вона не погоджується, вказуючи на його незаконність та необґрунтованість.

Позивач посилається зокрема на те, що при винесенні оскаржуваної постанови відповідачем не було виконано вимоги закону щодо всебічного, повного і об'єктивного з'ясування обставин справи, оскільки в постанові не вказано переконливих доказів протиправності її дій, доказів її вини у формі умислу.

Крім того, позивач звертає увагу на те, що ТОВ «Хімфармінвест» неодноразово здійснювалося ввезення на митну територію України товару - оксид цинку, який щоразу декларувався за кодом УКТЗЕД без будь яких зауважень з боку митного органу. Зазначена обставина, як вказує позивач, свідчить про відсутність у неї умислу на вчинення протиправних дій, що виключає наявність в її діях складу адміністративного правопорушення та вказує на протиправність рішень митного органу як про визначення коду товару так і про притягнення її до адміністративної відповідальності.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, посилаючись на необґрунтованість позовних та правомірність оскаржуваної постанови у справі про порушення митних правил.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що ТОВ «Хімфармінвест», керівником якого є позивач, на підставі контракту від 27.11.2015 №28/2015, укладеного з компанією «Przedsiebiorsrwo ARKOP Sp. z o.o.», ввезено товар - оксид цинку для реалізації на території України.

11.12.2015 з метою митного оформлення вказаного товару позивачем до Київської міської митниці ДФС подано митну декларацію №100260001/2015/151973, у якій на виконання вимог митного законодавства заявлено відомості про імпортований товар, зокрема, у графі 33 митної декларації вказано код товару відповідно до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі -УКТ ЗЕД) - .

Вказаний код товару: 2817 00 00 00 (оксид цинку), також визначено у декларації країни відправлення № 15PL331020E0218104 від 09.12.2015.

Після взяття проб товару для проведення дослідження щодо визначення компонентів хімічного складу та перевірки правильності його класифікації відповідно до вимог УКТ ЗЕД, Київською міською митницею ДФС товар випущено у вільний обіг на підставі тимчасової митної декларації №100260001/2015/166622.

29.12.2015 відділом класифікації товарів Київської міської митниці ДФС прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-172-2015, згідно з висновком якого товар віднесено до групи 23 УКТЗЕД «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин» та класифіковано за кодом 0.

За цих обставин 06.01.2016 відповідачем видана картка відмови № 100260001/2016/00002 в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України із зазначенням причин відмови у митному оформлені (виписку) товарів - зміна коду товару за УКТЗЕД згідно рішення про визначення коду товару від 29.12.2015 №КТ-172-2015, і вимог, виконання яких забезпечить можливість прийняття митної декларації, - подання митної декларації з правильним визначенням кодів товару згідно рішення про визначення коду товару.

Крім цього, 19.04.2016 відповідачем винесено постанову у справі про порушення митних правил №0183/10000/16, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 300 відсотків від різниці митних платежів, що становить 345 718, 08 грн.

Відповідно до зазначеної постанови відповідач встановив, що позивач при митному оформленні вантажу за митною декларацією №100260001/2015/151973 здійснила дії, спрямовані на зменшення розміру митних платежів, а саме, заявила в митній декларації з метою зменшення розміру митних платежів неправдиві відомості щодо коду товару.

Позивачем оспорюється винесена за результатами розгляду справи про порушення митних правил постанова відповідача з огляду на порушення останнім вимог закону щодо всебічного, повного і об'єктивного з'ясування обставин справи та як наслідок невідповідність його висновків фактичним обставинам справи.

Позивач вказує серед іншого на правильність заявлення нею у митній декларацій коду товару за УКТЗЕД та незаконність рішення відповідача про його зміну, відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.

Частиною першою ст. 6 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Зі змісту ст. 529 МК України, ст.ст. 17, 18 КАС України слідує, що постанова митниці як рішення суб'єкта владних повноважень у справі про притягнення до адміністративної відповідальності може бути оскаржене до місцевого загального суду як адміністративного суду.

Згідно ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Надаючи оцінку аргументам позивача щодо протиправності дій відповідача та оскаржуваної постанови, суд виходить з наступного.

Згідно ст. 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

За змістом ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред'явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення - сукупності юридичних ознак (об'єктивних і суб'єктивних), що визначаються вчинене протиправне діяння як конкретне адміністративне правопорушення.

Порушення митних правил передбачене диспозицією ст. 485 МК, полягає у заявленні в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв'язку з якими було надано такі пільги.

Отже, за змістом зазначеної норми закону, об'єктивна сторона правопорушення виражається в т.ч. у заявленні в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД або в інших протиправних діях, спрямованих на ухилення від сплати митних платежів.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.485 МК України пов'язаного із заявленням в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД, характеризується умислом. В даному випадку обов'язковою ознакою складу правопорушення є конкретна мета - намір особи неправомірно звільнитись від сплати митних платежів чи зменшити їх розмір. Мета - це уявлення особи про суспільно небезпечний наслідок своїх протиправних дій та про ту шкоду, що, як усвідомлює винний, настане для охоронюваних законом відносин і яка, проте, є для нього бажаною. Мета дає змогу визначити заради чого, до якого результату спрямована суспільно небезпечна діяльність особи. При цьому, мета може бути тільки у правопорушеннях, що вчиняються з прямим умислом, оскільки вона є свідченням бажання певного наслідку.

Як вказано позивачем, і це не було спростовано з боку відповідача, ТОВ «Хімфармінвест» неодноразово здійснювало імпорт на митну територію України товару - оксид цинку, який кожного разу проходив митне оформлення за кодом УКТЗЕД - .

Такий же код був вказаний позивачем у митній декларації №100260001/2015/151973 при митному оформленні товару 11.12.2015, однак під час чергового оформлення того ж самого товару митним органом було винесено рішення про визначення іншого коду.

Таким чином на думку суду, у даній ситуації зазначення в декларації позивачем коду товару, який згідно позиції митного органу є невірним, не може бути доказом того, що дії позивача були направлені на умисну недоплату податків та зборів та доказом вини у формі прямого умислу.

Оскаржувана постанова не містить посилань на будь-які інші докази, які підтверджують умисел та відповідну мету з боку позивача.

Доказів того, що дії позивача були направлені на умисну недоплату податків та зборів не представлено з боку відповідача і під час розгляду справи в суді.

Суд звертає увагу і на те, що при винесенні оскаржуваної постанови відповідачем не надано правової оцінки доводам позивача щодо протиправності рішення про визначення коду товару від 29.12.2015 №КТ-172-2015.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

Відповідно до ч. 1 ст. 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

У відповідності до примітки до групи 23 «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин» розділу IV «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин» додатку до Закону України «Про Митний тариф України» до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних відходів, рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

Згідно п. 1 примітки до групи 28 Пояснень УКТЗЕД «Продукти неорганічної хімії: неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкісноземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів», зазначено, що до товарних позицій цієї групи включаються лише:

(a) окремі хімічні елементи та окремі сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішки;

(b) водні розчини продуктів, зазначених у пункті (a);

(c) продукти, зазначені у пункті (a), розчинені в інших розчинниках за умови, що розчинення є звичайною і необхідною умовою для їх збереження або транспортування і при цьому зберігаються властивості цих продуктів, що не допускає їх використання в інших цілях, що відрізняються від традиційних;

(d) продукти, зазначені у пунктах (a), (b) або (c), із доданням стабілізуючої речовини (включаючи агент, що запобігає злежуванню), необхідної для їх збереження або транспортування;

(e) продукти, зазначені у пунктах (a), (b), (c) або (d), із доданням протипилового засобу або барвника для полегшення їх ідентифікації або з міркувань безпеки за умови, що ці домішки не роблять продукт придатним для нетрадиційного використання.

У загальних положеннях до підгрупи IV «Неорганічні основи та оксиди, гідроксиди і пероксиди металів» Пояснень до УКТЗЕД до групи 28 зазначено, що оксиди металів - це сполуки металів з киснем. Багато з них можуть сполучатися з однієї чи декількома молекулами води з утворенням гідроксидів. До цієї підгрупи включаються:

(1) оксиди, гідроксиди та пероксиди металів основні, кислотні, амфотерні чи солеподібні;

(2) інші неорганічні основи, які не містять кисень, такі як аміак товарна позиція 2814) чи гідразин (товарна позиція 2825), або не містять метал, такі як гідроксиламін (товарна позиція 2825).

Згідно Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом ДФС України від 09.06.2015 № 401, а саме, поясненнями до товарної позиції 2817 по коду 2817 00 00 00 «Оксид цинку; пероксид цинку», оксид цинку (цинкові білила, цинковий блиск) (ZnО) одержують дією струменя повітря на нагрітий до червоного жару цинк; замість цинку може бути використана суміш цинкових руд, збагачених киснем (випалений сфалерит, каламін - товарна позиція 2608) та вуглецю. Проникаючи в порожнини речовини, гази утворюють області хімічно чистих оксидів, серед яких найчистішим є цинковий блиск. Оксид цинку являє собою білий шаруватий порошок, який під час нагрівання жовтіє.

Як вбачається з матеріалів справи, у супровідній документації на товар «Zinc Oxide Zn 72», який задекларований позивачем за митною декларацією №100260001/2015/151973, останній має наступний склад: цинк - min 72%; свинець - max 0,03%; кадмій - max 0,002%; арсеніум - max 0,009%.

Відповідно до п. (b) ч. 2 розділу «Основні правила інтерпретації УКТЗЕД» додатку до Закону України «Про Митний тариф України» будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Відповідно до правила 3 розділу «Основні правила інтерпретації УКТЗЕД» додатку до Закону України «Про Митний тариф України» у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи відповідач взагалі включив окис цинку до органічних хімічних сполук.

Таким чином, суд приходить до висновку, що з аналізу вищевказаних Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, пояснень до УКТЗЕД, вбачається, що імпортовані позивачем товари не відносяться до підсоложених кормів, готових кормів, інших готових продуктів для тварин, що включаються у групу 23 УКТЗКД, тому позивач обгурнтовано вважає, що такі товари не підлягають класифікації за кодом визначеним відповідачем - НОМЕР_2.

Згідно ч. 1 ст. 486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до приписів ст. 489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов'язана з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ч. 1 ст. 495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою /рішення від 18 вересня 2015 року у справі «Ушаков та Ушакова проти України» п. 78, заява № 10705/12; рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства», п. 161, Series А заява №25/

За таких обставин оскаржувана постанова не може бути визнана законною, оскільки з боку відповідача на надано доказів, які підтверджують правомірність прийнятого ним рішення, не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.485 МК України.

Частиною першою ст. 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ..

Згідно ч. 2 ст. 162 КАС України, у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову, в т.ч., про визнання протиправними та скасування рішення суб'єкта владних повноважень.

З огляду на вищевикладене, позов належить задовольнити, оскаржувану постанову відповідача, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності, визнати протиправною та скасувати.

Керуючись статтями 2, 4, 7, 17, 86, 158-163, 172-2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Київської міської митниці ДФС у справі про порушення митних правил № 0183/10000/16 від 19.04.2016 про визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного адміністративного суду м.Києва через суд першої інстанції протягом 10 днів з моменту її проголошення.

Суддя