Справа № 826/17811/16
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2019-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Мельничука В.П.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 жовтня 2018 року, суддя Бояринцева М.А., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи: Петропавлівсько-Борщагівська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання протиправними дій та скасування рішень, за участю Прокуратури Київської області,-

У С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_2 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи: Петропавлівсько-Борщагівська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_3, ОСОБА_4, в якому просив:

1) визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо проведення позапланової перевірки, оформленої актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21 жовтня 2016 року;

2) визнати протиправними та скасувати прийняті за результатами проведеної позапланової перевірки рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області:

-про реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 31 жовтня 2016 року №316;

-наказу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 31 жовтня 2016 року №336;

-припису Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 21 жовтня 2016 року № С-2110/3 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

- припису Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 21 жовтня 2016 року №С-2110/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

3) зобов'язати Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області поновити реєстрацію повідомлень про початок виконання будівельних робіт від 17 червня 2016 року № КС 37, № КС 43, № КС 34, №КС 30, № КС 25, № КС 41;

4) визнати протиправними дії Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області шляхом скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних, державних стандартів і правил № С-0512/6 від 05.12.2016 року.

Позовні вимоги позивач обгрунтував тим, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області проведено позапланову перевірку забудовника ОСОБА_2 без наявності правових підстав та з порушенням вимог чинного законодавства. Також позивач зазначає про протиправність висновків Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо самочинності здійсненого ним будівництва.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 жовтня 2018 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з'явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, на підставі колективного звернення власників суміжних земельних ділянок по АДРЕСА_7, Ярослава Мудрого, Житомирській, Хмельницькій села Петропавлівська Борщагівка від 12.09.2016 року вхідні № 10/10-1209/35 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_2 на об'єкті будівництва: Будівництво зблокованого житлового будинку на земельних ділянках за адресами: АДРЕСА_1, АДРЕСА_2, АДРЕСА_3, АДРЕСА_4, АДРЕСА_5, АДРЕСА_6 (кадастрові номери земельних ділянок - НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6).

За результатами проведеної перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області складено акт від 21.10.2016 року, яким встановлено, що будівельними паспортами від 27.04.2016 року НОМЕР_7, НОМЕР_8, НОМЕР_9, НОМЕР_10, НОМЕР_11, НОМЕР_12, на шести суміжних земельних ділянках (кадастрові номери земельних ділянок - НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6) передбачено будівництво шести зблокованих житлових будинків загальною площею до 300 кв.м., а по факту виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку, який за визначенням не належить до індивідуальних (садибних) житлових будинків, а є багатоквартирним 3-ох поверховим житловим будинком, будівництво яких на основі будівельного паспорту не передбачено законодавством та державними будівельними нормами, чим порушено вимогу статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та наказу Мінрегіонбуду від 05.07.2011 року № 103 «Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки».

Об'єкт будівництва запроектований та будується з відхиленнями від затвердженої документації на місцевому рівні (територія земельної ділянки згідно затвердженого генерального плану села Петропавлівська Борщагівка не передбачена під багатоквартирну житлову забудову, а має функціональне призначення - індивідуальна садибна забудова), так само відсутній затверджений план зонування території села Петропавлівська Борщагівка та детальний план території.

Замовником будівництва виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку на земельних ділянках не відповідно до затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні, на земельних ділянках, які не були відведені для цієї мети, без отримання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, без розроблення та затвердження проектної документації та без документу, що надає право на виконання будівельних робіт (декларації про початок виконання будівельних робіт), чим порушено вимоги статей 18,19, 24, 29, 31, 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Крім того, в акті перевірки зазначено, що позивач від підпису відмовився, примірник акта надіслано поштою 26.10.2016 року.

21.10.2016 року на підставі складеного акту перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області винесено:

- припис № 2110/3 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до якого зобов'язано зупинити виконання будівельних робіт з 28.10.2016 року.

- припис № С-2110/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та правил, відповідно до якого зобов'язано усунути порушення до 30.11.2016 року.

У приписах зазначено, що від підпису ОСОБА_2 відмовився, примірник приписів надіслано поштою 26.10.2016 року.

Рішенням Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 31.10.2016 року № 316 скасовано реєстрацію повідомлень про початок виконання будівельних робіт від 17.06.2016 року № КС 37, № КС 43, № КС 34, № КС 30, № КС 25, № КС 41.

На підставі зазначеного рішення наказом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 31.10.2016 № 336 скасовано реєстрацію наступних повідомлень про початок виконання будівельних робіт:

- від 17.06.2016 року № КС 37 на об'єкт будівництва «Зблокований житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_6. Замовник будівництва - ОСОБА_2;

- від 17.06.2016 року № КС 43 на об'єкт будівництва «Зблокований житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_4. Замовник будівництва - ОСОБА_2;

- від 17.06.2016 року № КС 34 на об'єкт будівництва «Зблокований житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_3. Замовник будівництва - ОСОБА_2;

- від 17.06.2016 року № КС 30 на об'єкт будівництва «Зблокований житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_2. Замовник будівництва - ОСОБА_2;

- від 17.06.2016 року № КС 25 на об'єкт будівництва «Зблокований житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_1. Замовник будівництва - ОСОБА_2;

- від 17.06.2016 року № КС 41 на об'єкт будівництва «Зблокований житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_5. Замовник будівництва - ОСОБА_2.

05.12.2016 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області винесено припис № С-0512/6 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано усунути виявлені порушення містобудівного законодавства шляхом знесення самочинно збудованого об'єкту в термін до 05.01.2017 року відповідно до вимог чинного законодавства.

У приписі зазначено, що позивач від підпису та отримання припису відмовився, примірник припису надіслано поштою 05.12.2016 року.

Позивач, вважаючи вищезазначене рішенням відповідача протиправним та таким, що прийнята з порушенням норм чинного законодавства, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698 (далі - Порядок № 698) та Порядком надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року № 109 (далі - Порядок № 109).

Згідно з ст. 7 Закону України "Про основи містобудування державне регулювання у сфері містобудування" здійснюється Верховною радою України, Кабінетом міністрів України, Верховною радою та Кабінетом міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Таким органом є Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року № 698 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - Порядок № 698), пунктом 2 якого передбачено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, м.м. Києві і Севастополі (далі - головні інспектори будівельного нагляду) шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Відповідно до п.4 Порядку з метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду, зокрема, перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

Згідно з п. 5 Порядку у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право, серед іншого, видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Відповідно до п. 23, 27 Порядку за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

У разі відмови керівника об'єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи підписати акт головний інспектор будівельного нагляду, який склав акт перевірки, робить відповідну відмітку у такому акті.

Як убачається із матеріалів справи, перевірка містобудівної діяльності ОСОБА_2 проведена Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на підставі заяви власників земельних ділянок та будинків по АДРЕСА_7, АДРЕСА_8, АДРЕСА_9, АДРЕСА_10, АДРЕСА_11, АДРЕСА_12, які є власниками сусідніх земельних ділянок.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Пунктом 7 Порядку № 553 передбачено, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Відповідно до ч. 4 п. 7, п. 9 Порядку, під час проведення перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У пункті 13 Порядку № 553 визначено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п. 18 Порядку).

Матеріали справи свідчать, що головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Ковалем В.А. проведено перевірку у присутності ОСОБА_2 та вказано, що ОСОБА_2 від підпису відмовився.

Крім того, під час виїзду на об'єкт будівництва перевіряючим надані документи щодо об'єкту будівництва, а саме: копії будівельних паспортів, виданих відділом містобудування і архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації від 27.04.2016 року НОМЕР_7, НОМЕР_8, НОМЕР_9, №445, НОМЕР_11, НОМЕР_12.

Також, відповідачем надано матеріали фотофіксації перевіряємого об'єкта будівництва.

Доводи апелянта про те, що він не був належним чинном повідомлений про перевірку, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки Порядком № 553 не передбачено повідомлення суб'єкта містобудування про проведення позапланових перевірок.

Щодо порушення сроків складання акту перевірки, колегія суддів зазначає, що вказаний строк не було пропущено відповідачем, оскільки, акт перевірки складено 21.10.2016 року, тобто в останній день перевірки.

Отже, проводячи позапланову перевірку, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області діяв на підставі, в межах наданих йому повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Крім того, судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_2 належать земельні ділянки з кадастровими номерами - НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6, що підтверджується інформаційними довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.03.2016 №№ 57113923, 57117913, 57121042, 57153019, 57156978, 57166272. Цільове призначення земельних ділянок - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

27.04.2016 року позивачу відділом містобудування і архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації виготовлені будівельні паспорти:

- НОМЕР_7 на земельну ділянку під будівництво житлового будинку та господарських будівель і споруд в АДРЕСА_3, забудовник - ОСОБА_2;

- НОМЕР_8 на земельну ділянку під будівництво житлового будинку та господарських будівель і споруд в АДРЕСА_2, забудовник - ОСОБА_2;

- НОМЕР_9 на земельну ділянку під будівництво житлового будинку та господарських будівель і споруд в АДРЕСА_1, забудовник - ОСОБА_2;

- НОМЕР_10 на земельну ділянку під будівництво житлового будинку та господарських будівель і споруд в АДРЕСА_6, забудовник - ОСОБА_2;

- НОМЕР_11 на земельну ділянку під будівництво житлового будинку та господарських будівель і споруд в АДРЕСА_5, забудовник - ОСОБА_2;

- НОМЕР_12 на земельну ділянку під будівництво житлового будинку та господарських будівель і споруд в АДРЕСА_4, забудовник - ОСОБА_2;

З будівельних паспортів вбачається намір будівництва зблокованих триповерхових житлових будинків загальною площею до 300 кв.м.

17.06.2016 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт (№ КС 34, № КС 30, № КС 25, № КС 37, № КС 41, № КС 43).

Матеріали справи свідчать, що під час виїзду на місце 26.09.2016 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області встановлено, що за зазначеними адресами розпочато та виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку, а саме: влаштовано залізобетонний монолітний фундамент, виконана цегляна кладка зовнішніх та внутрішніх стін будинку 3-х поверхів та змонтовано залізобетонні перекриття. Будинок розділено двома температурно-деформаційними швами.

Під час перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області встановлено, що в порушення вимог чинного законодавства позивачем виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку, який за визначенням не належить до індивідуальних (садибних) житлових будинків, а є багатоквартирним 3-ох поверховим житловим будинком, будівництво яких на основі будівельного паспорту не передбачено законодавством та державними будівельними нормами. Об'єкт будівництва запроектований та будується з відхиленнями від затвердженої документації на місцевому рівні (територія земельної ділянки згідно затвердженого генерального плану села Петропавлівська Борщагівка не передбачена під багатоквартирну житлову забудову, а має функціональне призначення - індивідуальна садибна забудова), так само відсутній затверджений план зонування території села Петропавлівська Борщагівка та детальний план території. Замовником будівництва виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку на земельних ділянках не відповідно до затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні, на земельних ділянках, які не були відведені для цієї мети, без отримання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, без розроблення та затвердження проектної документації та без документу, що надає право на виконання будівельних робіт (декларації про початок виконання будівельних робіт).

Разом з тим, позивачем зазначено про дотримання вимог чинного містобудівного законодавства, оскільки ним здійснюється будівництво шести окремих двоповерхових (без врахування мансардного поверху) житлових будинків, прибудованих один до одного, кожен з яких призначений для проживання однієї сім'ї. Будинки не мають приміщень, розташованих над приміщеннями інших житлових блоків, не мають загальних входів, допоміжних приміщень, горищ; мають самостійні системи вентиляції, опалення або індивідуальні вводи і підключення до зовнішніх теплових мереж.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3038-VI об'єктами містобудування на місцевому рівні є планувальна організація території населеного пункту, його частини (групи земельних ділянок) зі спільною планувальною структурою, об'ємно-просторовим рішенням, інженерно-транспортною інфраструктурою, комплексом об'єктів будівництва, що визначаються відповідно до: у населених пунктах - меж населених пунктів, їх функціональних зон (сельбищної, промислової тощо), житлових районів, мікрорайонів (кварталів), приміських зон відповідно до містобудівної документації на місцевому рівні; за межами населених пунктів - меж приміських зон, а також функціональних зон відповідно до містобудівної документації на регіональному рівні.

Об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Частиною першою статті 17 Закону № 3038-VI встановлено, що генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

У складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану.

План зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон (частина перша статті 18 Закону № 3038-VI).

Частиною другою статті 18 Закону № 3038-VI встановлено, що план зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.

Відповідно до частини першої статті 19 Закону № 3038-VI встановлено, що детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території.

Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції.

Згідно із частинами першою, другою статті 25 Закону № 3038-VI режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється у генеральних планах населених пунктів, планах зонування та детальних планах територій.

Режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, обов'язковий для врахування під час розроблення землевпорядної документації.

Частиною другою, четвертою статті 26 Закону № 3038-VI встановлено, що суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Відповідно до статті 27 Закону № 3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року N 103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 року № 66), відповідно до якого параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення", ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" (пункт 1.3); розроблення будівельного паспорта в межах населених пунктів здійснюється відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні (пункт 1.4).

Відповідно до частини першої, другої статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 затверджено Перелік об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, до якого включено на ступні об'єкти: 1. Індивідуальний (садибний) житловий будинок, садовий, дачний будинок не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) площею до 300 кв. метрів. 2. Господарські будівлі і споруди, зокрема гаражі, які розташовані на присадибних, дачних і садових земельних ділянках.

Індивідуальний (садибний) житловий будинок - будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, установлених законом, іншими нормативно-правовими актами, поверховість якої не повинна перевищувати чотирьох поверхів, призначена для постійного в ній проживання, яка складається із житлових та допоміжних (нежитлових) приміщень, і прибудова до неї (пункт 2 розділу І Порядку прийняття в експлуатацію і проведення технічного обстеження індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, громадських будинків та будівель і споруд сільськогосподарського призначення I та II категорій складності, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24 квітня 2015 року № 79 (який був чинним на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно ДБН В.2.2-15-2005 одноквартирний житловий будинок - індивідуальний житловий будинок, що має прибудинкову ділянку.

Зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю.

Квартира - комплекс взаємопов'язаних приміщень, використовуваних для проживання однієї сім'ї різного чисельного складу або однієї людини, який включає (як мінімум): житлову (житлові) кімнату, кухню, ванну кімнату (душову), вбиральню (або суміщений санвузол), передпокій, комору чи вбудовану шафу. Квартира у двох рівнях - квартира, житлові та підсобні приміщення якої розміщені на двох суміжних поверхах і об'єднані внутрішньоквартирними сходами.

Багатоквартирний житловий будинок - житловий будинок, до складу якого входить більше ніж одна квартира. Може бути зблокованого, секційного, коридорного, галерейного і терасного типів.

Будинки блокованої забудови - це вид житлових будівель у вигляді багатоквартирного будинку, де кожна квартира має свій вихід на вулицю.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, позивачем здійснюється будівництво саме багатоквартирного житлового будинку. При цьому, суд не приймає до уваги доводи позивача щодо здійснення будівництва шести окремих двоповерхових будинків (без врахування мансардного поверху), оскільки з будівельних паспортів (будівельних планів та розрізів будівлі) вбачається будівництво триповерхових будинків.

Крім того, 27.12.2016 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області у присутності виконуючого обов'язки начальника відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації відповідно до наказу Держархбудінспекції України від 21.12.2016 №986, на підставі направлення на проведення позапланової перевірки від 23.12.2016 № 21 проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час видачі будівельних паспортів на забудову земельної ділянки відділом містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації від 27.04.2016 року НОМЕР_7, НОМЕР_8, НОМЕР_9, НОМЕР_10, НОМЕР_11, НОМЕР_12, НОМЕР_13, НОМЕР_14, НОМЕР_15, НОМЕР_16, НОМЕР_17, НОМЕР_18.

За результатами перевірки складено акт від 27.12.2016 року, яким встановлено, що будівельні паспорти НОМЕР_7, НОМЕР_8, НОМЕР_9, НОМЕР_10, НОМЕР_11, НОМЕР_12 видані з порушенням статей 17, 18, 19, 24, 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 1.4 наказу Мінрегіонбуду від 05.07.2011 року № 103 «Про затвердження порядку видачі будівельного паспорту».

Крім того, в акті перевірки зазначено, що будівельними паспортами від 27.04.2016 року НОМЕР_7, НОМЕР_8, НОМЕР_9, НОМЕР_10, НОМЕР_11, НОМЕР_12 на шести суміжних земельних ділянках (кадастрові номери земельних ділянок НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6 цільове призначення земельних ділянок - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) передбачено будівництво шести зблокованих житлових будинків загальною площею до 300 м2.

Згідно схеми забудови та ескізів намірів забудови земельних ділянок, що були подані до Відділу для отримання зазначених будівельних паспортів, та які містяться у самих будівельних паспортах як додатки до них, передбачено будівництво триповерхового з мансардою багатоквартирного (шість квартир) житлового будинку (кожен з будівельних паспортів фактично видано на квартиру багатоквартирного житлового будинку, оскільки зазначені квартири розділені між собою перегородками, а не температурно-деформаційними швами), який за визначенням не належить до індивідуальних (садибних) житлових будинків та будівництво якого на основі будівельного паспорту не передбачено законодавством та державними будівельними нормами, чим порушено вимоги статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та наказу Мінрегіонбуду від 05.07.2011 року № 103 «Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки».

Також в акті зазначено, що запропоновані зазначені будівельні паспорти видані відділом з відхиленням від затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні (територія зазначеної земельної ділянки згідно затвердженого генерального плану села Петропавлівська Борщагівка не передбачена під багатоквартирну житлову забудову, а має функціональне призначення - індивідуальна садибна забудова).

Разом з тим, перевіркою встановлено, що на території, де знаходяться земельні ділянки, на забудову яких видані будівельні паспорти відсутній план зонування території та детальний план території, а відтак для видачі будівельних паспортів були відсутні необхідні данні (умови та обмеження використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон, червоні лінії та лінії регулювання забудови, функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл території згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами), якими мав користуватися Відділ містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації.

На підставі складеного акту перевірки Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області прийнято рішення: від 03.01.2017 року № 1 про скасування будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 27.04.2016 НОМЕР_12; від 03.01.2017 року № 2 про скасування будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 27.04.2016 НОМЕР_7; від 03.01.2017 року № 3 про скасування будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 27.04.2016 НОМЕР_8; від 03.01.2017 року № 4 про скасування будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 27.04.2016 НОМЕР_9; від 03.01.2017 року № 5 про скасування будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 27.04.2016 НОМЕР_10; від 03.01.2017 року № 6 про скасування будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 27.04.2016 року НОМЕР_11.

Відповідно до ч.2, 5 ст. 26 Закону №3038 суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

У відповідності до частини першої статті 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Згідно із ст. 29 Закону №3038 основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Відповідно до підпункту 3 пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно із частиною першою статті 38 Закону № 3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Частиною другою статті 39-1 Закону № 3038-VI встановлено, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачем здійснено будівництва багатоквартирного житлового будинку, а не індивідуального (садибного) житлового будинку на земельних ділянках, що будівельні паспорти видані позивачу за відсутності необхідних даних, а тому висновки Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо порушення вимог містобудівного законодавства під час здійснення ОСОБА_2 будівництва на шести суміжних земельних ділянках (кадастрові номери земельних ділянок - НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6) є правомірними, а рішення прийняті за результатами перевірки відповідають нормам чинного законодавства.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 жовтня 2018 року.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що постанова суду є законною і обґрунтованою, ухвалена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для її скасування не має.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 жовтня 2018 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Судя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Мельничук В.П.

Повний текст виготовлено: 03 квітня 2019 року.