Справа № 263/13682/18
Суддя: Геращенко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2019-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

04 квітня 2019 року справа №263/13682/18

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача: Геращенка І.В., суддів: Казначеєва Е.Г., Сіваченка І.В., розглянув апеляційну скаргу Адміністративної комісії Виконавчого комітету Маріупольської міської ради на рішення Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 15 січня 2019 року у справі № 263/13682/18 за позовом ОСОБА_2 до Адміністративної комісії Виконавчого комітету Маріупольської міської ради про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

До Першого апеляційного адміністративного суду надійшла адміністративна справа № 263/13682/18 з апеляційною скаргою Адміністративної комісії Виконавчого комітету Маріупольської міської ради на рішення Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 15 січня 2019 року.

Ухвалою судді-доповідача Першого апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2019 року апеляційну скаргу апелянта залишено без руху; встановлено строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом направлення заяви про поновлення строку з обґрунтуванням інших причин поважності його пропущення.

На виконання вимог ухвали Першого апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2019 року апелянт надіслав заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження яка обґрунтована тим, що представник адміністративної комісії Маріупольської міської ради не мав можливості прибути на засідання суду, відповідне клопотання було спрямовано до суду але було відхилено. Про результат розгляду клопотання стало відомо лише з судового рішення, яке було винесено без участі представника відповідача. Повний текст судового рішення було отримано 04.02.2019 року.

Проте вказані скаржником причини пропуску строку на апеляційне оскарження суд визнає неповажними виходячи з наступного.

Частиною 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) регламентовано, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в ухвалі від 24 липня 2018 року в справі № 211/797/18, норми ст. 286 КАС України є спеціальними по відношенню до ст. 295 КАС України, а відтак строк на апеляційне оскарження судового рішення становить десять днів з моменту його проголошення, а не з дня вручення повного рішення суду.

Тобто, відсутність учасника справи в судовому засіданні та отримання копії оскаржуваного рішення після спливу строку на його апеляційне оскарження не є поважною підставою для поновлення такого строку.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов'язані з непереборними та об'єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання апеляційної скарги.

Суд зертає увагу, що дана справа відноситься до категорії термінових адміністративних справ та відповідно до приписів ст. 286 КАС України розглядається судом першої інстанції протягом 10 днів з моменту відкриття провадження по справі. Апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Беручи до уваги обійману посаду підписанта апеляційної скарги, суд зазначає, що вона є особою юридично обізнаною, яка повинна тримати на контролі вказану категорію справ, знати та дотримуватися строків оскарження, встановлених нормами Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п'ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Обґрунтовуючи висновки про обов'язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов'язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також необхідно зазначити, що право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. У випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично таке обмеження не суперечить пунктові 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута (див. рішення у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, cерія А, № 93). Тобто, в даному випадку доступ до суду обмежений Законом.

Отже, тільки наявність об'єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Суд вважає за необхідне зазначити, що навіть після отримання повного тексту рішення відповідачем, апелянтом був порушений десятиденний строк подачі апеляційної скарги. Судове рішення від 15.01.2019 року було отримано відповідачем саме 01.02.2019 року, а не 04.02.2019 року як вважає апелянт, оскільки юридичний департамент є структурним підрозділом Маріупольської міської ради до якої також входить Адміністративна комісії Виконавчого комітету.

Від третьої особи надійшло клопотання про прийняття апеляційної скарги відповідача до розгляду та відкриття апеляційного провадження у справі.

Проте вказане клопотання не підлягає задоволенню оскільки судом апеляційної інстанції встановлено, що відповідачем без поважних причин пропущено процесуальний строк на звернення до суду з апеляційною скаргою.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання поважними причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

З огляду на викладене, враховуючи вимоги п.4 ч.1 ст. 299 КАС України, суд дійшов висновку відмовити у відкритті апеляційного провадження у справі.

Керуючись ст. 298, п. 4 ч.1 299, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Адміністративної комісії Виконавчого комітету Маріупольської міської ради на рішення Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 15 січня 2019 року у справі № 263/13682/18.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Повний текст ухвали складений та підписаний 4 квітня 2019 року.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя-доповідач: І.В. Геращенко

Судді: Е.Г. Казначеєв

І.В. Сіваченко