Справа № 0440/6209/18
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2019-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

27 березня 2019 року м. Дніпросправа № 0440/6209/18

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач), суддів: Малиш Н.І., Шальєвої В.А., секретар судового засідання - Лащенко Р.В., за участю представника позивача - Вошколупа В.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі

апеляційну скаргу

Акціонерного товариства "Дніпроазот"

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.11.2018 року в адміністративній справі №0440/6209/18 (головуючий суддя у 1 інстанції Боженко Н.В., повний текст постанови складено 03.12.2018 року)

за позовом Акціонерного товариства "Дніпроазот"

до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області

про визнання протиправним та скасування припису,-

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Дніпроазот" звернулося з позовом до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області, в якому просило визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області (49010, м. Дніпро, вул. Лабораторна, 69, ) від 22.06.2018 року № 4-5446-3-3, складений на підставі Акту позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони та раціонального використання водних ресурсів, проведеної в період з 05 червня по 18 червня 2018 року АТ "Дніпроазот" (51909, Дніпропетровська область, м. Кам'янське, вул. С.Х. Горобця, 1, ).

В обґрунтуванні позовних вимог зазначалося, що відповідачем вчинені неправомірні дії при складені акту № 269/3-8/18 від 18.06.2018 року та припису від 22.06.2018 року № 4-5446-3-3 з порушенням вимог Закону України "Про основині засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", оскільки працівники відповідача повинні були з'ясовувати лише ті питання, необхідність яких стала підставою для здійснення такого заходу. Також позивач зазначає, що оскільки зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта перевірки, в порушення вимог ст. 7 Закону №877-V припис був складений відповідачем до моменту оформлення акту перевірки і його підписання посадовими особами АТ "Дніпроазот".

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.11.2018 року адміністративний позов Акціонерного товариства "Дніпроазот" до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано припис Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області від 22.06.2018 року № 4-5446-3-3 про усунення порушень природоохоронного законодавства, в частині пунктів 1, 2, 4, 8, 13. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з'ясування та недоведеність обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.

В обґрунтування апеляційної скарги скаржник зазначив, що відповідач в порушення норм чинного законодавства склав припис за відсутності акту перевірки та позивач не допускав порушень природоохоронного законодавства, зазначених в оскаржуваному приписі.

Представник позивача у судовому засіданні просив задовольнити апеляційну скаргу.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи представника позивача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що у період з 05.06.2018 року по 18.06.2018 року, на підставі наказу Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області від 04.06.2018 року №445-П та направлення на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства України АТ "Дніпроазот" щодо стану виконання припису від 21.12.2017 року № 4-9141-8-3, складеного за результатами акту планової перевірки №53/8-7/17 від 15.12.2017 року в частині охорони та раціонального використання водних ресурсів ПАТ "Дніпроазот", юридична та фактична адреса: вул. С.Х. Горобця, 1, м. Кам'янське, Дніпропетровська область, 51909, від 04.06.2018 року № 4-4784-8-3, державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області була проведена позапланова перевірка дотримання АТ "Дніпроазот" вимог природоохоронного законодавства України у сфері охорони та раціонального використання водних ресурсів, за результатами якої складено акт № 269/3-8/18 від 18.06.2018 року.

На підставі висновків акту перевірки № 269/3-8/18 від 18.06.2018 року Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області винесено припис № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року, яким приписано АТ "Дніпроазот":

- дотримуватись умов дозволу на спеціальне водокористування (ст.ст. 44, 49 Водного кодексу України), термін виконання до 22.06.2018 року;

- забезпечити вжиття заходів, щодо запобігання скидів зворотних вод підприємства в поверхневу водойму з перевищенням нормативів ГДС (ст. 44 Водного кодексу України, Правила охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами затверджені постановою КМУ № 465), термін виконання до 22.06.2018 року;

- забезпечити контроль за станом заглиблених ємностей та їх впливом на підземні горизонти та ґрунти на території цехів Карбамід-1, Карбамід-2, на території асфальтоприготувального відділення (ст.ст. 44. 96, 105 Водного кодексу України, ст. 164 Земельного кодексу України, ст. 35 Закону України "Про охорону земель"), термін виконання до 20.07.2018 року;

- надати протоколи контролю якості підземних вод та ґрунтів із спостережливих свердловин в зоні проммайданчика і накопичувача промислових відходів ПАТ "Дніпроазот" (ст.ст. 8, 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"), термін виконання до 01.10.2018 року;

- забезпечити збирання, очищення та відведення зливових стоків з території підприємства в повному обсязі у відповідності до вимог законодавства (ст.ст. 44, 70, 71, 95, 96, 98, 105 Водного кодексу України, ст. 35 Закону України "Про охорону земель" та ст. 164 Земельного кодексу України), термін виконання до 01.10.2018 року;

- забезпечити здійснення заходів щодо попередження забруднення зливової поверхні території підприємства (ст.ст. 44, 95, 96, 98, 105 Водного кодексу України), термін виконання до 01.10.2018 року;

- вирішити питання щодо збирання, очищення та відведення зливових вод з території підприємства (ст. 44, 70, 105 Водного кодексу України, ст. 164 Земельного кодексу України, ст. 35 Закону України "Про охорону земель"), термін виконання до 01.10.2018 року;

- вжити достатні заходи з охорони водних ресурсів (ст. 55 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 35 Закону України "Про охорону земель", ст. 164 Земельного кодексу України, ст.ст. 17, 33 Закону України "Про відходи, ст.ст. 44, 105 Водного кодексу України), термін виконання до 01.09.2018 року;

- отримати дозвіл на спеціальне водокористування на Дитячому оздоровлюючому табору "Аіст" АО "Дніпроазот" (ст.ст. 44, 49 Водного кодексу України), термін виконання до 01.10.2018 року;

- забезпечити тампонаж не придатних доля експлуатації свердловини на воду на Дитячому оздоровлюючому табору "Аіст" АО "Дніпроазот" (ст. 105 Водного кодексу України), термін виконання до 01.10.2018 року;

- не допускати забір на використання підземних вод на Дитячому оздоровлюючому табору "Аіст" АО "Дніпроазот" без дозволу на спецводокористування (ст.ст. 44. 49 Водного кодексу України), термін виконання до 22.06.2018 року;

- обладнати водовимірювальною апаратурою щодо обліку водоспоживання свердловини на Дитячому оздоровлюючому табору "Аіст" АО "Дніпроазот" (ст. 44 Водного кодексу України), термін виконання до 01.08.2018 року;

- розробити матеріали з оцінки впливу на навколишнє середовище діяльності в зоні проммайданчика і накопичувачів промислових відходів АТ "Дніпроазот" та погодити згідно з вимогами чинного законодавства (ст.ст. 3 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля", ст. 51 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"), термін виконання до 01.09.2018 року;

- надати на розгляд до Держекоінспекції інформацію та копії документів, які розглядаються в ході інспекційної перевірки в повному обсязі (ст.ст. 8, 11 Закону України "Про основині засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"), термін виконання до 20.07.2018 року.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05.04.2007 року № 877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон № 877-V).

Відповідно до ст. 1 цього Закону, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

У відповідності до ч. 1 і 4 ст. 4 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Частиною 6 ст. 7 Закону № 877-V визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

За правилами ч. 7 і 8 ст. 7 зазначеного Закону, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

З аналізу наведених правових норм вбачається, що у разі якщо за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) складає, зокрема, припис щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу. При цьому припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Так, позивач в апеляційній сказі не погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відмови у задоволені частини позовних вимог, а саме: визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області від 22.06.2018 року №4-5446-3-3 про усунення порушень природоохоронного законодавства, в частині пунктів 3, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 14.

З огляду на приписи ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає цю справу в частині відмови позовних вимог.

Так, пунктом 3 припису №4-5446-3-3 від 22.06.2018 року зобов'язано позивача забезпечити контроль за станом заглиблених ємностей та їх впливом на підземні горизонти та ґрунти на території цехів Карбамід-1, Карбамід-2, на території асфальтоприготувального відділення.

Відповідно до ст. 44 Водного кодексу України, водокористувачі зобов'язані: 1) економно використовувати водні ресурси, дбати про їх відтворення і поліпшення якості вод; 2) використовувати воду (водні об'єкти) відповідно до цілей та умов їх надання; 3) дотримувати встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території; 4) використовувати ефективні сучасні технічні засоби і технології для утримання своєї території в належному стані, а також здійснювати заходи щодо запобігання забрудненню водних об'єктів стічними (дощовими, сніговими) водами, що відводяться з неї; 5) не допускати порушення прав, наданих іншим водокористувачам, а також заподіяння шкоди господарським об'єктам та об'єктам навколишнього природного середовища; 6) утримувати в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої; 7) здійснювати засобами вимірювальної техніки, у тому числі автоматизованими, облік забору та використання вод, контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об'єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об'єктів у контрольних створах, а також подавати відповідним органам звіти в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законодавчими актами; 8) здійснювати погоджені у встановленому порядку технологічні, лісомеліоративні, агротехнічні, гідротехнічні, санітарні та інші заходи щодо охорони вод від вичерпання, поліпшення їх стану, а також припинення скидання забруднених стічних вод; 9) здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу; 10) безперешкодно допускати на свої об'єкти державних інспекторів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, а також громадських інспекторів з охорони довкілля, які здійснюють перевірку додержання вимог водного законодавства, і надавати їм безоплатно необхідну інформацію; 11) своєчасно сплачувати збори за спеціальне водокористування та інші збори відповідно до законодавства; 12) своєчасно інформувати центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування про виникнення аварійних забруднень; 13) здійснювати невідкладні роботи, пов'язані з ліквідацією наслідків аварій, які можуть спричинити погіршення якості води, та надавати необхідні технічні засоби для ліквідації аварій на об'єктах інших водокористувачів у порядку, встановленому законодавством; 14) виконувати інші обов'язки щодо використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів згідно з законодавством.

Статтею 96 Водного кодексу України визначено, що під час розміщення, проектування, будівництва, реконструкції і введення в дію підприємств, споруд та інших об'єктів, а також під час впровадження нових технологічних процесів повинно забезпечуватися раціональне використання вод. При цьому передбачаються технології, які забезпечують охорону вод від забруднення, засмічення і вичерпання, попередження їх шкідливої дії, охорону земель від засолення, підтоплення або переосушення, а також сприяють збереженню природних умов і ландшафтів як безпосередньо в зоні їх розміщення, так і на водозбірній площі водних об'єктів.

Забороняється проектування і будівництво прямоточних систем водопостачання промислових підприємств, за винятком підприємств, які за технологією виробництва не можуть бути переведені на оборотне водопостачання.

Забороняється здійснення проектів господарської та іншої діяльності без оцінки їх впливу на стан вод.

Згідно приписів ст. 105 Водного кодексу України, підприємства, установи і організації, діяльність яких може негативно впливати на стан підземних вод, особливо ті, які експлуатують накопичувачі промислових, побутових і сільськогосподарських стоків чи відходів, повинні здійснювати заходи щодо попередження забруднення підземних вод, а також обладнувати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом цих вод.

З матеріалів справи слідує, що з метою проведення спостережень за впливом промислового майданчика на якість підземних вод та рівнем їх залягання на території підприємства існує режимна мережа, яка складається із 92 спостережливих свердловин. Частина з них передана організаціям (ПрАТ "Хімдівізіон", ПАТ "Каталізатор" та Дніпродзержинському дослідно-хімічному заводу).

В ході проведення перевірки АТ "Дніпроазот" на розгляд надано Графік аналітичного контролю підземних вод та ґрунтів на 2018 рік.

Згідно графіку періодичність контролю складає 2 рази на рік (весною та осінню).

Водночас відповідно до "Гідрогеологічного висновку о стані підземних вод в зоні проммайданчика і накопичувача промислових відходів АТ "Дніпроазот" зазначено, що контроль за якістю ґрунтових вод повинен здійснюватися не менше 1 разу в квартал з найближчих до зони забруднення свердловин (ще не забруднених) та раз в півроку - зі свердловин, що вже знаходяться в зоні забруднення ґрунтових вод.

З огляду на встановлені розбіжності між Графіком аналітичного контролю підземних вод та ґрунтів на 2018 рік та Гідрогеологічним висновком о стані підземних вод в зоні проммайданчика і накопичувача промислових відходів АТ "Дніпроазот" суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що відповідачем правомірно приписано АТ "Дніпроазот" забезпечити контроль за станом заглиблених ємностей та їх впливом на підземні горизонти та ґрунти на території цехів Карбамід-1, Карбамід-2 на території асфальтоприготувального відділення.

Також судом першої інстанції вірно враховано, що зазначений пункт вже був предметом планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища ПАТ "Дніпроазот", проведеної в період з 04.12.2017 року по 15.12.2017 року та безпосередньо був приписаний у приписі № 4-9141-8-3 від 21.12.2017 року та мав бути виконаний ще до 01.06.2018 року.

Пунктами 5, 6 та 7 припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року приписано збирання, очищення та відведення зливових стоків з території підприємства в повному обсязі у відповідності до вимог законодавства; забезпечення здійснення заходів щодо попередження забруднення зливової поверхні території підприємства; вирішення питання щодо збирання, очищення та відведення зливових вод з території підприємства.

Статтею 70 Водного кодексу України визначено, що скидання стічних вод у водні об'єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.

Водокористувачі зобов'язані здійснювати заходи щодо запобігання скиданню стічних вод чи його припинення, якщо вони: 1) можуть бути використані у системах оборотного, повторного і послідовного водопостачання; 2) містять цінні відходи, що можуть бути вилучені; 3) містять промислову сировину, реагенти, напівпродукти та кінцеві продукти підприємств у кількості, що перевищує встановлені нормативи технологічних відходів; 4) містять речовини, щодо яких не встановлено гранично допустимі концентрації; 5) перевищують гранично допустимі скиди токсичних речовин та містять збудників інфекційних захворювань; 6) за обсягом скидання забруднюючих речовин перевищують гранично допустимі нормативи; 7) призводять до підвищення температури води водного об'єкта більш ніж на 3 градуси за Цельсієм порівняно з її природною температурою в літній період; 8) є кубовими залишками, шламами, що утворюються в результаті їх очищення і знезараження.

Скидати стічні води, використовуючи рельєф місцевості (балки, пониззя, кар'єри тощо), забороняється.

Відповідно до ст. 95 Водного кодексу України, усі води (водні об'єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення, вичерпання та інших дій, які можуть погіршити умови водопостачання, завдавати шкоди здоров'ю людей, спричинити зменшення рибних запасів та інших об'єктів водного промислу, погіршення умов існування диких тварин, зниження родючості земель та інші несприятливі явища внаслідок зміни фізичних і хімічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод.

Діяльність фізичних та юридичних осіб, що завдає шкоди водам (водним об'єктам), може бути припинена за рішенням суду.

Згідно ст. 96 Водного кодексу України, під час розміщення, проектування, будівництва, реконструкції і введення в дію підприємств, споруд та інших об'єктів, а також під час впровадження нових технологічних процесів повинно забезпечуватися раціональне використання вод. При цьому передбачаються технології, які забезпечують охорону вод від забруднення, засмічення і вичерпання, попередження їх шкідливої дії, охорону земель від засолення, підтоплення або переосушення, а також сприяють збереженню природних умов і ландшафтів як безпосередньо в зоні їх розміщення, так і на водозбірній площі водних об'єктів.

Забороняється проектування і будівництво прямоточних систем водопостачання промислових підприємств, за винятком підприємств, які за технологією виробництва не можуть бути переведені на оборотне водопостачання.

Забороняється здійснення проектів господарської та іншої діяльності без оцінки їх впливу на стан вод.

Статтею 98 Водного кодексу України передбачено, що забороняється введення в дію: 1) нових і реконструйованих підприємств, цехів, агрегатів, комунальних та інших об'єктів, не забезпечених пристроями і очисними спорудами необхідної потужності, що запобігають забрудненню і засміченню вод або їх шкідливій дії, та необхідною вимірювальною апаратурою, що здійснює облік об'ємів забору і скидання води; 2) зрошувальних і обводнювальних систем, водосховищ і каналів - до проведення передбачених проектами заходів, що запобігають затопленню, підтопленню, заболоченню, засоленню земель і ерозії ґрунтів, а також забрудненню поверхневих та підземних вод скиданням із зрошувальних систем; 3) осушувальних систем - до повної готовності водоприймачів та інших споруд відповідно до затверджених проектів; 4) водозабірних споруд - без рибозахисних пристроїв та облаштованих відповідно до затверджених проектів зон санітарної охорони водозаборів; 5) гідротехнічних споруд - до повної готовності пристроїв для пропускання паводкових вод і риби відповідно до затверджених проектів; 6) експлуатаційних свердловин на воду - без оснащення їх водорегулюючими та контрольно-вимірювальними пристроями.

Наповнення водоймища до здійснення передбачених проектами заходів щодо підготовки його ложа забороняється.

Відповідно до приписів ст. 105 Водного кодексу України, підприємства, установи і організації, діяльність яких може негативно впливати на стан підземних вод, особливо ті, які експлуатують накопичувачі промислових, побутових і сільськогосподарських стоків чи відходів, повинні здійснювати заходи щодо попередження забруднення підземних вод, а також обладнувати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом цих вод.

Також, ст. 35 Закону України "Про охорону земель" визначено, що власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов'язані: дотримуватися вимог земельного та природоохоронного

законодавства України; проводити на земельних ділянках господарську діяльність

способами, які не завдають шкідливого впливу на стан земель та родючість ґрунтів; підвищувати родючість ґрунтів та зберігати інші корисні властивості землі на основі застосування екологобезпечних технологій обробітку і техніки, здійснення інших заходів, які зменшують негативний вплив на ґрунти, запобігають безповоротній втраті гумусу, поживних елементів тощо; дотримуватися стандартів, нормативів при здійсненні протиерозійних, агротехнічних, агрохімічних, меліоративних та інших заходів, пов'язаних з охороною земель, збереженням і підвищенням родючості ґрунтів; надавати відповідним органам виконавчої влади та органам місцевого самоврядування відомості про застосування пестицидів та агрохімікатів; сприяти систематичному проведенню вишукувальних, обстежувальних, розвідувальних робіт за станом земель, динамікою родючості ґрунтів; своєчасно інформувати відповідні органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування щодо стану, деградації та забруднення земельних ділянок; забезпечувати додержання встановленого законодавством України режиму використання земель, що підлягають особливій охороні; забезпечувати використання земельних ділянок за цільовим призначенням та дотримуватися встановлених обмежень (обтяжень) на земельну ділянку; забезпечувати захист земель від ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур'янами, чагарниками і дрібноліссям; уживати заходів щодо запобігання негативному екологонебезпечному впливу на земельні ділянки та ліквідації наслідків цього впливу.

Статтею 164 Земельного кодексу визначено, що охорона земель включає: а) обґрунтування і забезпечення досягнення раціонального землекористування; б) захист сільськогосподарських угідь, лісових земель та чагарників від необґрунтованого їх вилучення для інших потреб; в) захист земель від ерозії, селів, підтоплення, заболочування, вторинного засолення, переосушення, ущільнення, забруднення відходами виробництва, хімічними та радіоактивними речовинами та від інших несприятливих природних і техногенних процесів; г) збереження природних водно-болотних угідь; ґ) попередження погіршення естетичного стану та екологічної ролі антропогенних ландшафтів; д) консервацію деградованих і малопродуктивних сільськогосподарських угідь.

Порядок охорони земель встановлюється законом.

Так, в ході проведення позапланової перевірки АТ "Дніпроазот" працівниками відповідача встановлено, що територія ЛОК "ХІМІК", дитячого табору "Аіст" та територія теплоелектроцентралі (біля корпусу № 761) не охоплена зливовою каналізацією, зливові води відводяться по рельєфу місцевості.

При цьому, до перевірки не надано інформацію щодо подальшого відведення зливових стічних вод з території ЛОК "ХІМІК", дитячого табору "Аіст" та з території теплоелектроцентралі (біля корпусу № 761) та не вжито заходів щодо попередження забруднення зливової поверхні території підприємства.

Одночасно з вказаним, ділянки розташовані в зоні впливу потенційних забруднювачів навколишнього середовища (джерела викидів, місця зберігання відходів, рух транспорту, відходів виробництва тощо).

Згідно Дозволу на спеціальне водокористування №00769 від 31.10.2016 року виробничо-зливові та дренажні зворотні води, що утворюються на території підприємства, здійснюються з 3 випусків: "3-й промзливовий", " 4-й промзливовий" та "Новий" у р. Дніпро в межах м. Кам'янське. Також скид зливових вод в р. Дніпро здійснюється через водовипуск "Східний", що перебуває на балансі ПрАТ "ХИМДИВІЗІОН".

Так, за результатами контролю в випуску "Новий" зафіксовані перевищення нормативів граничнодопустимого скиду по фосфатах (протокол вимірювань показників складу та властивостей вод № 14-18/1), що на думку перевіряючих є порушенням вимог ст.ст. 44, 70, 96, 105 Водного кодексу України, ст. 164 Земельного кодексу України, ст. 35 Закону України "Про охорону земель".

При цьому, як слідує з матеріалів справи, приписом №4-9141-8-3 від 21.12.2017 року було приписано АТ "Дніпроазот" вирішити питання щодо збирання, очищення та відведення зливових вод з території підприємства (пункт 17), що фактично узгоджується з пунктами 5, 6 та 7 припису №4-5446-3-3 від 22.06.2018 року, водночас доказів виконання вказаних пунктів припису до суду першої інстанції не надано, у зв'язку з чим підстав для задоволення позову в цій частині немає.

Пунктами 9, 10, 11 та 12 оскаржуваного припису зобов'язано: отримати дозвіл на спеціальне водокористування на дитячому оздоровлюючому табору "Аіст" АО "Дніпроазот"; забезпечити тампонаж не придатних доля експлуатації свердловини на воду на Дитячому оздоровлюючому табору "Аіст" АО "Дніпроазот"; не допускати забір на використання підземних вод на Дитячому оздоровлюючому табору "Аіст" АО "Дніпроазот" без дозволу на спецводокористування; обладнати водовимірювальною апаратурою щодо обліку водоспоживання свердловини на Дитячому оздоровлюючому табору "Аіст" АО "Дніпроазот".

Так, статтею 49 Водного кодексу України визначено, що спеціальне водокористування є платним та здійснюється на підставі дозволу на спеціальне водокористування.

Дозвіл на спеціальне водокористування видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства.

Видача (відмова у видачі, переоформлення, видача дубліката, анулювання) дозволу на спеціальне водокористування здійснюється відповідно до Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.

Видача (переоформлення, видача дубліката, анулювання) дозволу на спеціальне водокористування здійснюється безоплатно.

Відповідно до ст. 105 Водного кодексу України, всі свердловини на воду, не придатні для експлуатації, покинуті спостережні та пошукові свердловини на всі види корисних копалин, а також вертикальні й інші гірничо-пошукові та експлуатаційні гірничі виробки і покинуті криниці повинні бути затампоновані чи ліквідовані.

Відмовляючи у задоволені в частині позову щодо визнання протиправними та скасування пунктів 9, 10, 11 та 12 оскаржуваного припису, суд першої інстанції виходив з того, що підприємство, свердловини на воду якого не експлуатуються, при цьому вони не є затампонованими чи ліквідованими, повинно мати дозвіл на спеціальне водокористування. Твердження АТ "Дніпроазот" щодо законсервування свердловин № 2-Є та № 4 ДОК "Аіст" є безпідставними, оскільки такого поняття "законсервування свердловин на воду" взагалі не визначено Водним кодексом України.

За таких обставин колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції, що пункти 9, 10, 11 та 12 припису №4-5446-3-3 від 22.06.2018 року, визначені відповідачем правомірно, при цьому вказані пункти вже були визначені приписом №4-9141-8-3 від 21.12.2017 року і мали бути виконані АТ "Дніпроазот" ще до червня 2018 року, доказів щодо спростування зазначеного позивачем не надано.

Пунктом 14 припису №4-5446-3-3 від 22.06.2018 року зобов'язано надати на розгляд до Держекоінспекції інформацію та копії документів, які розглядаються в ході інспекційної перевірки в повному обсязі.

Відповідно до ст. 11 Закону № 877-V, суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов'язаний, зокрема, надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону.

Як слідує з матеріалів справи АТ "Дніпроазот" не забезпечено надання в повному обсязі інформацію і документи, що розглядалися в ході інспекційної перевірки. Зокрема, не надано інформацію щодо подальшого відведення зливових стічних вод з території ЛОК "ХІМІК", дитячого табору "Аіст" та з теплоелектроцентралі, не надано журналів обліку водоспоживання по Дитячому оздоровлюючому табору "Аіст" чим безпосередньо і вчинено перешкоди для виконання обов'язків покладених на посадових осіб, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища та інші, а отже підстав для скасування пункту 14 припису №4-5446-3-3 від 22.06.2018 року не має.

Також не спростовує правильність рішення суду першої інстанції доводи позивача щодо винесення припису без врахування відповідних зауважень до акту перевірки та несвоєчасне отримання акту перевірки, оскільки перевірка фактично відбулась та позивач повинен у суді спростовувати саме порушення які були встановлені актом перевірки та усунення яких зобов'язано приписом.

З урахуванням викладеного суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції повно з'ясовані обставин, що мають значення для справи, висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, відповідають обставинам справи, судом першої інстанції правильно застосовано норми матеріального права та норми процесуального права, а тому відсутні підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення про задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильності прийнятого судом першої інстанції судового рішення.

Керуючись статтями 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Дніпроазот" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.11.2018 року в адміністративній справі №0440/6209/18 за позовом Акціонерного товариства "Дніпроазот" до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.11.2018 року в адміністративній справі №0440/6209/18 - залишити без змін.

Вступна та резолютивна частини постанови складені в нарадчій кімнаті та проголошені в судовому засіданні 27 березня 2019 року, в повному обсязі постанова виготовлена 04 квітня 2019 року.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий - суддя С.В. Білак

суддя Н.І. Малиш

суддя В.А. Шальєва