Справа № 140/2043/18
Суддя: Судова-Хомюк Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2019-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

08 квітня 2019 рокуЛьвів№ 857/103/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Судової-Хомюк Н.М.,

суддів Пліша М.А, Шинкар Т.І.,

за участі секретаря судового засідання Сердюк О.Ю.,

позивач: не з'явився

відповідач: не з'явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Технологія Базальту» про відвід складу суду щодо розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Технологія Базальту» на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2018 року у справі № 140/2043/18 за адміністративним позовом Державної екологічної інспекції у Волинській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Технологія Базальту» про зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Восьмого апеляційного адміністративного суду знаходиться справа № 140/2043/18 (апеляційне провадження №857/103/19) за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Технологія Базальту» на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2018 року.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 09.01.2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Технологія Базальту» на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2018 року у справі № 140/2043/18 за адміністративним позовом Державної екологічної інспекції у Волинській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Технологія Базальту» про зобов'язання вчинити дії

25 березня 2019 року ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду призначено справу №140/2043/18 до апеляційного розгляду у судовому засіданні на 08 квітня 2019 року о 09 год. 30 хв.

01 квітня 2019 року на адресу апеляційного суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Технологія Базальту» про відвід складу суду. На обґрунтування поданої заяви, Товариство зазначає, що судом порушено право апелянта на судовий розгляд справи у становлений законодавством строк, оскільки розгляд апеляційної скарги призначено з порушенням строків майже на 1 місяць.

Також зазначає, що Восьмим апеляційним адміністративним судом, у складі суддів: головуючий суддя - Шинкар Тетяна Ігорівна; судді - Глушко Ігор Володимирович, Пліш Михайло Антонович здійснювали розгляд апеляційних скарг у справі 803/285/18 (апеляційне провадження № 857/3109/18), де предметом судового розгляду у даній справі були дії Головного управління Держпродспоживслужби, щодо безпідставної відмови у видачі ТОВ «Технологія базальту» рішення, щодо можливості видачі дозволу ТзОВ «Технологія базальту» на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

За результатами апеляційного розгляду справи №803/285/18 апеляційні скарги третіх осіб були задоволені, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 11.04.2018 року, яке набуло законної сили ще 17 травня 2018 року, частково скасовано постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 21.12.2018 року. Проте, позивачу - ТзОВ «Технологія базальту» всупереч ст.301 КАС України, не було надіслано судом ні апеляційних скарг, а також ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Зазначає, що у справі №140/2043/18 (провадження №857/103/19) предметом розгляду є вимога Позивача про застосування заходів реагування, щодо державного нагляду (контролю) у вигляді призупинення використання джерел викидів через відсутність у відповідача дозволу на викиди, а саме через зволікання в його отриманні.

Звертає увагу на те, що в обґрунтування своєї позиції стосовно відсутності бездіяльності в отриманні дозволу на викиди в атмосферне повітря ТзОВ «Технологія базальту» посилалось на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 11.04.2018 року у справі №803/285/18, саме в частині, яка і була скасована, колегією суддів: Шинкар Тетяною Ігорівною, Глушком Ігорем Володимировичем та Плішом Михайлом Антоновичем.

З огляду на наведене, заявник вважає, що існують об'єктивні сумніви у неупередженості суддів при розгляді справи №140/2043/18 (провадження №857/103/19).

Згідно частини 4статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оцінивши наведені доводи та підстави відводу, матеріали адміністративної справи, колегія суддів вважає необґрунтованими наведені підстави відводу, з врахуванням наступного.

Відповідно до частини 1 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Статтею 37 КАС України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі. Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення, крім випадку, коли проведення врегулювання спору за участю судді було ініційовано суддею, але до закінчення встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження у справі строку сторона заперечила проти його проведення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, винесеного за результатами нового розгляду цієї справи. Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цій адміністративній справі. Положення цієї частини не застосовуються у випадку розгляду заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами з підстав, визначених пунктом 3 частини п'ятої статті 361 цього Кодексу, Великою Палатою Верховного Суду.

Слід зазначити, що головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об'єктивно обґрунтованими».

Відповідно до ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому ним Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до ч.4 ст. 36 Кодексу адміністративного судочинства України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд зазначає, що фактично доводи заяви позивача про відвід колегії суддів, зводяться до не згоди позивача з прийнятим рішенням у справі № 803/285/18 та їх процесуальними діями.

Згідно положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини об'єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: - забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається свідчить про неупередженість суду; - судом створено достатні гарантії для усунення підстав і навіть потенційної можливості побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

Також у рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Ветштайн проти Швейцарії» Суд зазначив, що безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. При вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об'єктивно обґрунтованими.

З огляду на матеріали справи та доводи наведені заявником, колегія суддів вважає, що підстави, передбачені ст.ст. 36, 37 КАС України, які б перешкоджали колегії суддів у складі: Судової-Хомюк Н.М., Шинкар Т.І. та Пліша М.А. брати участь у розгляді цієї справи, або ж свідчили б про їх упередженість відсутні.

Відповідно до ч. 4 ст. 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

'Враховуючи необґрунтованість заявленого відводу, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі до вирішення питання про відвід суддею, що визначається у порядку, встановленому ч.1 ст. 31 КАС України.

Керуючись ст. ст. 36, 37, 40, 41, 229, 236, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Технологія Базальту» про відвід складу колегії суду Судової-Хомюк Н.М., Шинкар Т.І. та Пліша М.А. визнати необґрунтованою.

Провадження по справі за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Технологія Базальту» на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2018 року у справі № 140/2043/18 за адміністративним позовом Державної екологічної інспекції у Волинській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Технологія Базальту» про зобов'язання вчинити дії - зупинити.

Справу № 140/2043/18 передати для вирішення питання про відвід, судді, що визначається у порядку, встановленому ч.1 ст. 31 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя Н. М. Судова-Хомюк
судді М. А. Пліш
Т. І. Шинкар