Справа № 804/8301/16
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2019-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 квітня 2019 року Справа № 804/8301/16

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого суддіВерба І.О.
при секретарі судового засіданняШелгуновій І.А.

за участю представника відповідача Немченко К.І.

розглянувши у судовому засіданні у місті Дніпрі заяву представника Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про роз'яснення рішення в адміністративній справі № 804/8301/16 за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання неправомірною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії, -

встановив:

І. ПРОЦЕДУРА

1. У провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа № 804/8301/16 за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС про визнання неправомірною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії.

2. Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2017 у справі № 804/8301/16, залишеною без змін ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 11.04.2017, адміністративний позов задоволено повністю, суд:

- визнав неправомірною бездіяльність Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС щодо неподання органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів - Головного управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області, висновку із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету на рахунок Публічного акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» за липень 2016 року у сумі 789 770,79 грн.;

- зобов'язав Спеціалізовану державну податкову інспекцію з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС надати органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів - Головному управлінню Державної казначейської служби у Дніпропетровській області, висновок із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету на рахунок Публічного акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» за липень 2016 року у сумі 789 770,79 грн.

3. 01.09.2017 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла заява представника Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про роз'яснення судового рішення у справі № 804/8301/16, в частині того, яким чином та в якому порядку виконувати постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2017.

4. Оскільки, станом на дату подачі заяви справа перебувала на розгляді у касаційній інстанції суд не мав можливості її розглянути.

5. Ухвалою від 19.02.2019 Верховний Суд залишив без змін постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2017 та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 11.04.2017.

6. Адміністративна справа № 804/8301/16 передана судді 02.04.2019, у зв'язку із чим ухвалою суду від 03.04.2019 подану заяву призначено до судового розгляду на 05.04.2019.

7. 04.04.2019 на електронну адресу суду від представника Публічного акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» надійшли заперечення на заяву та заявлено про розгляд заяви за його відсутності.

8. Ухвалою суду від 05.04.2019 допущено в адміністративній справі № 804/8301/16 заміну відповідача - Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС (), його правонаступником - Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби (; вул. Дегтярівська, 11Г, м. Київ, 04119).

9. У судове засідання, призначене на 05.04.2019, прибув заявник, який підтримав заяву про роз'яснення судового рішення.

ІІ. ОБҐРУНТУВАННЯ ЗАЯВИ

10. На сьогоднішній день відсутня можливість виконання рішення суду в частині зазначеного в постанові зобов'язання щодо надання органу Казначейства висновку про суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, у зв'язку із зміною порядку, встановленого законодавством.

11. З 01.04.2017 бюджетне відшкодування податку на додану вартість регламентується статтею 200 ПК України, Порядком ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.01.2017 № 26 та Порядком інформаційної взаємодії Міністерства фінансів України з Державною фіскальною службою України та Державною казначейською службою України в процесі формування Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 03.03.2017 № 326.

12. Наказом ДФС від 14.04.2017 № 263 з метою удосконалення механізму адміністрування відшкодування податку на додану вартість, запровадження формування Реєстру заяв про суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість і налагодження ефективного контролю за порядком організації перевірок правомірності нарахування від'ємного значення податку на додану вартість та/або бюджетного відшкодування податку на додану вартість, затверджено Регламент взаємодії структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві, Офісу великих платників податків ДФС у процесі бюджетного відшкодування податку на додану вартість та формування Реєстру заяв про суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

13. З 01.04.2017 у органів Казначейства відсутні правові підстави щодо вчинення дій з відшкодування податку на додану вартість за висновками органів ДФС.

14. У зв'язку з відсутністю правового механізму у контролюючого органу відсутня можливість надання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області висновку із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету на рахунок позивача.

15. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2017 потребує роз'яснення в частині яким саме способом можливо виконати відповідну постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2017 № 804/8301/16.

ІІІ. ОБҐРУНТУВАННЯ ЗАПЕРЕЧЕНЬ НА ЗАЯВУ

16. Публічне акціонерне товариство «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» не погоджується з заявою про роз'яснення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2017 у справі № 804/8301/16 та зазначає, що у поданій заяві заявник не наводить жодного доводу щодо незрозумілості резолютивної частини судового рішення у справі, яка унеможливлювала би його реалізацію.

17. У той же час заявник по суті виражає свою незгоду із прийнятим судом першої інстанції рішенням, яке залишено в силі судом апеляційної інстанції. Резолютивна частина постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2017 містить висновок суду про визнання неправомірною бездіяльність контролюючого органу щодо неподання органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів висновку із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету на рахунок ПАТ «ПІВДГЗК» у сумі 789 770,79 грн. та зобов'язання контролюючий орган надати органу який здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів висновку із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету на рахунок ПАТ «ПІВДГЗК» за липень 2016 року у сумі 789 770,79 грн.

18. Постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду містить обґрунтування її прийняття, резолютивна частина викладена чітко та не допускає неоднозначного трактування.

19. Положення статті 254 КАС України не передбачають роз'яснення судом сторонам порядку виконання судового рішення.

ІV. ОЦІНКА ТА ВИСНОВОК СУДУ

20. За правилами статті 14 КАС України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов'язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об'єднаннями на всій території України.

21. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

22. Наведена норма кореспондується із положеннями статті 370 КАС України, згідно якої, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов'язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

23. Розглянувши подану заяву суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на те, що відповідно до статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

24. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

25. Виходячи зі змісту вказаної вище статті, суд зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

26. Відповідно до пункту 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

27. Підставою для роз'яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта, є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового рішення виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

28. Відповідно до частини першої статті 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

29. Згідно з частиною третьою статті 378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

30. Суд зазначає, що наведені заявником доводи не свідчать про незрозумілість судового рішення, оскільки у даному випадку заявник фактично просить роз'яснити порядок його виконання, що приписами статті 254 КАС України не передбачено.

31. У разі виникнення обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби може звернутися до суду з заявою про зміну способу або порядку виконання судового рішення, що передбачено статтею 378 КАС України.

32. Таким чином, суд вважає, що постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2017 у справі № 804/8301/16 є чіткою, зрозумілою за змістом, не припускає різного тлумачення, не вбачається недотримання вимоги ясності, визначеності судового рішення, яка означає, що судове рішення не може містити положень, що викликають суперечки під час його виконання, у зв'язку із чим підстави для задоволення заяви про роз'яснення судового рішення відсутні.

33. Керуючись статтями 243, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ухвалив:

1. У задоволенні заяви представника Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про роз'яснення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2017 в адміністративній справі № 804/8301/16 - відмовити.

2. Копію ухвали направити сторонам.

3. Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Повний текст ухвали складений 08.04.2019.

Суддя І.О. Верба