Справа № 160/1404/19
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2019-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

копія
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 березня 2019 року Справа № 160/1404/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі судового засідання Мосесові А.Р.
представника позивача ОСОБА_1
представника відповідача 2 ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Полекорм" до Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії, -
12.02.2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ПОЛЕКОРМ» (надалі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Державної фіскальної служби України(надалі відповідач 1), Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (надалі - відповідач 2, разом відповідачі), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 14.12.2018 р. №1024668/41710107 про відмову у реєстрації податкової накладної № 35 від 18.10.2018 р.;
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 14.12.2018 р. № 1024664/41710107 про відмову у реєстрації податкової накладної № 44 від 23.10.2018 р.;
- зобовязати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 35 від 18.10.2018 р. з дати подання її на реєстрацію Товариством з обмеженою відповідальністю «ПОЛЕКОРМ».
- зобовязати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 44 від 23.10.2018 року з дати подання її на реєстрацію Товариством з обмеженою відповідальністю «ПОЛЕКОРМ».
В обґрунтуванні позовних вимог вказано, що податковому органу до реєстрації податкових накладних були надані усі необхідні документи, які підтверджують реальність здійснення операцій по спірним податковим накладним та всі ці документи складені у відповідності до чинного законодавства України. Також були надіслані повідомлення з поясненнями щодо проведених господарських операцій та додано первинні документи. Рішеннями про відмову у реєстрації податкових накладних в якості підстави відмови в реєстрації вказано про ненадання платником податку копій документів, проте не підкреслено які саме документи не надані. У звязку із чим такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню. Крім того, для ефективного способу захисту свого права, на думку позивача, буде зобовязання ДФС зареєструвати спірні ПН днем, коли їх направлено до реєстрації.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа 160/1404/19 передана судді Віхровій В.С.
Згідно з ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України відзив подається протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Згідно з ч.1 ст. 262 КАС України розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.02.2019 р. позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене провадження з викликом учасників справи на 06.03.2019 р. о 11:20 год.
13.02.2019 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду позивачем долучені додаткові документи по справі.
У звязку із клопотанням представника податкового органу про відкладення судового засідання 06.03.2019 р., розгляд справи відкладено на 27.03.2019 р. об 13:20 год.
18.03.2019 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду позивачем подано заяву про збільшення позовних вимог, якою позивачем додані позовні вимоги щодо розподілу судових витрат.
19.03.2019 р. та 20.03.2019 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду від відповідача 1 та відповідача 2 подані відзиви на позовну заяву.
Головне управління ДФС у Дніпропетровській області повідомило, що підставою для відмови у реєстрації спірних ПН слугувало наступне. Так, протоколом засідання робочої групи ГУ ДФС із забезпечення функціонування комісії ДФС, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК №74 від 16.05.2018 р. в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, ТОВ «Полекорм» внесене до переліків платників податків відповідно до п.1.6 Критеріів. Підставою для внесення слугувала інформація, отримана в межах Алгоритму дій (інформаційна довідка), згідно якої встановлено взаємовідносити ТОВ «Полекорм» з платниками податків щодо яких за результатами щоденного моніторингу ЄРПН встановлена невідповідність реалізованих товарів придбаним (ТОВ «Астрея-Д», ТОВ «Галіон-Д»), ймовірне створення ТОВ «Полекорм» виключно документообігу по нереальним господарським операціям для отримання та розповсюдження вигоди. Крім того, у ТОВ «Полекорм» відсутні у достатніх обсягах матеріальні та трудові ресурси, не подано баланс (фінансовий звіт) та податкову декларацію з податку на прибуток за 2018 р. Відповідач 2 вказує, що до податкових накладних не були надані оборотно-сальдові відомості по рахунках, на банківських платіжних документах відсутні печатки установ.
ДФС України повідомило, що вважає повноваження щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН дискреційними та виключною компетенцією уповноваженого органу. Вказує, що зобовязання зареєструвати податкові накладні є похідною вимогою до ДФС України від вимоги ГУ ДФС у Дніпропетровській області, оскільки скасування рішення відповідної комісії контролюючого органу є самостійною підставою для реєстрації відповідної ПН/РК.
26.03.2019 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла відповідь на відзив на позовну заяву, відповідно до якої позивач наголошує, що ним були надані усі необхідні для реєстрації ПН документи та такі документи повністю відповідають вимогам законодавства.
У судове засідання 27.03.2019 р. прибули уповноважені представники позивача та відповідача 2. Представник відповідача 1 у судове засідання не зявився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Представник позивача у судовому засіданні уточнені позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.
Представник відповідача 2 у судовому засіданні проти позову заперечував, просив в його задоволенні відмовити.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, які прибули у судове засідання, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.
Податковий кодекс України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов'язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов'язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.
Згідно підпунктів «а», «б» п. 185.1 ст. 185 Податкового кодексу України (далі - ПК України), об'єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.
Датою виникнення податкових зобов'язань з постачання товарів/послуг згідно приписів норми п.187.1 ст. 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (п.188.1 ст. 188 ПК України).
Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (абз. 1 п. 201.7 ст. 201 ПК України).
Пунктом 201.10 ст. 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
14.12.2018 р. комісією Головного управління Державної фіскальної служби України в Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних були винесені рішення:
№1024664/41710107 про відмову у реєстрації податкової накладної №44 від 23.10.2018 р. з підстав ненадання платником податків копій первинних документів щодо придбання/постачання товарі/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання/передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних;
№1024668/41710107 про відмову у реєстрації податкової накладної №35 від 14.12.2018 р. з підстав ненадання платником податків копій первинних документів щодо придбання/постачання товарі/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання/передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.
Відповідно до п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» від 29.12.2010 №1246 (надалі - Порядок №1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов'язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до п. 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Аналогічні приписи містить п.201.16 ст. 201 ПК України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної / розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Пунктом 1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (надалі - Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації) передбачено, що цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі комісії контролюючих органів), а також права та обов'язки її членів.
На виконання умов договору № 070501 ТОВ «Полекорм» 18.10.2018 року відвантажило на адресу підприємства ТОВ «Крамагросвіт» 22,0 т. товару, що підтверджується видатковою накладною № 157 від 18.10.2018 р. на суму 143000,09 грн.
ТОВ «Крамагросвіт» повністю оплатило отриманий від ТОВ «Полекорм» товар відповідно до рахунку - фактури № 175 від 18.10.2018 р., що підтверджується платіжним дорученням № 2169 від 19.10.2018 р. на суму 143000,19 грн.
Транспортування товару здійснювалось ТОВ «Експрес Тайм» на підставі договору №28/12 транспортної експедиції від 28.12.2017 р., укладеного з ТОВ «Полекорм», що підтверджується актом прийому-передачі виконаних робіт (надання послуг) транспортних послуг №1034/10 від 18.10.2018 р., товарно - транспортною накладною № Р157 від 18.10.2018 р. та товарно - транспортною накладною №222 від 18.10.2018 р. Оформлення двох товарно-транспортних накладних пов'язано з тим, що ТОВ «Полекорм» не є виробником товару, що поставлявся ТОВ «Крамагросвіт» за видатковою накладною № 175 від 18.10.2018 р., у звязку із чим постала необхідність оформлення примірника між продавцем (ТОВ «Укравтотех № 1») та посередником (ТОВ «Полекорм») з відображенням первинної вартості придбання, а також примірника між посередником (ТОВ «Полекорм») та кінцевим покупцем (ТОВ «Крамагросвіт») з відображенням вартості реалізації.
Товар, що поставлявся за видатковою накладною № 157 від 18.10.2018 р., придбано ТОВ «Полекорм» у ТОВ «Укравтотех № 1» на підставі договору поставки №37 від 01.08.2018 р. Поставка товару підтверджується видатковою накладною № 235 від 18.10.2018 р. на поставку барди післяспиртової сухої в кількості 22,0 т. на суму 113740,18 грн. Товар оплачено позивачем повністю відповідно до рахунку на оплату № 235 від 18.10.2018 р. на суму 113740,18 грн., що підтверджується платіжним дорученням №383 від 06.11.2018 р. на суму 113740,18 грн.
Також, на виконання умов договору № 070501 ТОВ «Полекорм» 23.10.2018 р. відвантажило на адресу ТОВ «Крамагросвіт» 23,56 т. шроту з насіння соняшника, що підтверджується видатковою накладною № 164 від 23.10.2018 р. на суму 153140,10 грн.
Транспортування товару здійснювалось ТОВ «Експрес Тайм» на підставі договору № 28/12 транспортної експедиції від 28.12.2017 р., укладеного з ТОВ «Полекорм», та підтверджується актом прийому-передачі виконаних робіт (надання послуг) транспортних послуг №1055/10 від 23.10.2018 р., товарно - транспортною накладною № Р164 від 23.10.2018 р. та товарно - транспортною накладною №РН -0000003 від 23.10.2018 р. Оформлення двох товарно-транспортних накладних пов'язано з тим, що ТОВ «Полекорм» не є виробником товару, що поставлявся ТОВ «Крамагросвіт» за видатковою накладною № 164 від 23.10.2018 р., звязку з чим постала необхідність оформлення примірника між продавцем (ТОВ «Запоріжторгпродукт») та посередником (ТОВ «Полекорм») з відображенням первинної вартості придбання, а також примірника між посередником (ТОВ «Полекорм») та кінцевим покупцем (ТОВ «Крамагросвіт») з відображенням вартості реалізації.
Згідно сформованих податковим органом квитанцій №1 від 14.11.2018 р. реєстрація податкових накладних відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України зупинені, ПН/РК відповідають критеріям оцінки ступеня ризиків, визначеним п.п.1.6 п.6 «Критеріїв ризиковості платника податку». Позивачу запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
Відповідно до повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено №1 від 04.12.2018 р. позивачем надано пояснення та долучені документи (кількість додатків 19) відносно податкової накладної №44 від 23.10.2018 р.
Відповідно до повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено №1 від 06.12.2018 р. позивачем надано пояснення та долучені документи (кількість додатків 19) відносно податкової накладної №35 від 18.10.2018 р.
Документи прийняті податковим органом згідно квитанцій №1 від 12.12.2018 р.
Згідно пояснень, наданих позивачем у повідомленні про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено №1 від 04.12.2018 р., ТОВ «Полекорм» відвантажило на ТОВ «Крамагросвіт» товар за договором №070501 від 07.05.2018 р., видаткова накладна №164 від 23.10.2018 р., оплата за товар проведена 25.10.2018 р. та 24.10.2018 р. Доставка товару здійснювалась ТОВ «Експрес Тайм» за договором №28/12 №28/12 від 28.12.2017 р., акт виконаних робіт №1055/10 від 23.10.2018 р. Товар закуповано у ТОВ «Запоріжторгпродукт» за договором №2210/1 від 22.10.2018 р., видаткова накладна №3 від 23.10.2018 р.
Згідно пояснень, наданих позивачем у повідомленні про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено №1 від 06.12.2018 р., ТОВ «Полекорм» відвантажило на ТОВ «Крамагросвіт» товар за договором №070501 від 07.05.2018 р., видаткова накладна №157 від 18.10.2018 р. Доставка товару здійснювалась ТОВ «Експрес Тайм» за договором №28/12 від 28.12.2017 р., акт виконаних робіт №1034/10 від 18.10.2018 р. Товар закуповано у ТОВ «Укравтотех № 1» за договором №37 від 01.08.2018 р., видаткова накладна №235 від 18.10.2018 р.
На підтвердження реального здійснення означених господарських операцій, до пояснень була долучена відповідна первинна документація, що підтверджується роздруківками зі спеціального програмного забезпечення документообігу, за допомогою якої були надіслані документи. Їх отримання податковим органом підтверджені квитанціями про прийняття документів.
Подання вказаних документів до реєстрації податкових накладних відповідачами не спростовується.
За приписами пункту 2 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Як зазначено у пункті 3 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (надалі - Порядок №117).
За положеннями пункту 5 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
Як встановлено пунктом 6 Порядку №117, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
За приписами пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
На виконання пункту 10 Порядку №117 Державна фіскальна служба України 21 березня 2018 року наказом №144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків).
Порядком формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії). Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6 Критеріїв.
Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов'язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією. За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платників з ознаками ризиковості. У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп.1.1-1.5 Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки (додаток 1) та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 2). У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій. Якщо суб'єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пп.1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії. Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» згідно з п.1.6 Критеріїв.
У Листі Державної фіскальної служби України від 21 березня 2018 року №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податку», зокрема, зазначено: « 1.Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: … 1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб'єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.».
Згідно з пунктом 12 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Положеннями пункту 13 Порядку №117 визначено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування;
2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;
3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Так, відповідачем не надано до суду, згідно з п.1.6 Критеріїв будь-яких матеріалів, на підставі яких платника податків віднесено до такого переліку, іншої інформації, що розглядалась Комісією, яка згідно Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків обов'язково додається до протоколу засідання Комісій.
Контролюючий орган зобов'язаний у квитанції та Протоколі засідання комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації чітко вказати на конкретний вид критерію, який встановлений п.п.1.6 Критеріїв ризиковості платника податку достатній для віднесення платника податків до відповідного переліку як такого, що відповідає критеріям ризиковості, та зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Проте, ані квитанції, ані матеріали справи вцілому не містять документів, в яких наведено обґрунтування віднесення позивача до підприємств, які відповідають критеріям ризиковості.
Крім того, суд звертає увагу, що Критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків», не затверджені будь-яким наказом Державної фіскальної служби України та не зареєстровані в Міністерстві фінансів України.
Державна регуляторна служба у листі від 19.04.2018 р. № 3890/0/20-18 зазначила, що проекти таких документів обов'язково необхідно погоджувати, а листи мають лише інформаційний характер і не встановлюють правових норм. ДРС наголосила на необхідності проведення регуляторних процедур. У листі вказано, ДФС листами від 21.03.2018 р. N 959/99-99-07-18 та N 960/99-99-07-18 затверджено без дотримання регуляторних процедур критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій та перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку відповідно.
Таким чином, листи міністерств, не є нормативно-правовими актами та мають суто інформаційний характер.
Відповідно до вимог п. 21 Порядку № 117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
З викладеного слідує висновок, що позивач не міг самостійно виконати вимоги субєкта владних повноважень.
Суд звертає увагу, що господарські операції, за результатами яких складені податкові накладні мають, на переконання суду, реальний характер, адже контролюючим органом зворотного з посиланням на належні та допустимі докази не доведено.
Крім того, факт зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарських операцій, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (постачання товарів/послуг, або отримання коштів), що підтверджується первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна/розрахунок коригування.
Також суд критично відноситься до того, що за аналізом документів, наданих для реєстрації спірних податкових накладних, податковим органом фактично проведено перевірку господарських відносин позивача з контрагентом, якому було поставлено товар за певними договорами, надано оцінку цих відносин, статусу контрагента та зроблено висновок про ймовірне створення ТОВ «Полікорм» виключно документообігу по нереальним господарським операціям для отримання та розповсюдження податкової вигоди (Інформаційна довідка щодо включення до переліку ймовірно ризикових СГ ТОВ «Полікорм», додаток схема руху сум ПДВ).
Такі дії податкового органу недопустимі при прийнятті рішення щодо реєстрації ПН/РК або відмові у такій реєстрації.
Висновки податкового органу за аналізом отриманих від позивача документів для реєстрації податкових накладних охоплюють питання, які оскільки виходять за межі наданих повноважень.
Наявність Протоколу від 16.05.2018 р. №74 засідання робочої групи ГУ ДФС із забезпечення функціонування комісії, яким ТОВ «Полекорм» внесене до переліків платників податків відповідно до п.1.6 Критеріїв, на яке посилається відповідач 2, в ході судового розгляду справи, не підтверджена.
Суд окремо звертає увагу на наступне. Податковим органом в оскаржуваних рішеннях в якості підстав відмови у реєстрації ПН/РК вказано про ненадання платником податків копій первинних документів щодо придбання/постачання товарі/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання/передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.
Натомість під час судового розгляду справи відповідачем 2 вказано, що у реєстрації податкових накладних було відмовлено з підстав ненадання балансу (фінансового звіту), податкової декларації з податку на прибуток за 2018 рік, оборотно-сальдових відомостей по рахунках, що не відповідає змісту оскаржуваних рішень.
Крім того, податковий орган посилається на дані інформаційних систем щодо відносин з іншими контрагентами, відсутність у достатніх обсягах ресурсів для вчинення господарських операцій, вказує на недоліки складання банківських документів в частині відсутності печатки банківської установи та платника податку.
З даного приводу суд зазначає, що послання податкового органу на обставини, які не були покладені в основу оскаржуваних рішень, не підлягають врахуванню при вирішенні даної справи по суті.
Суд також зазначає, що оскаржувані рішення є актами індивідуальної дії.
Правовий акт індивідуальної дії - виданий суб'єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов'язкових правил поведінки та стосується прав і обов'язків чітко визначеного суб'єкта (суб'єктів), якому він адресований.
Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер.
Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб'єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв'язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.
Натомість, оскаржувані рішення фіскального органу не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії, та породжують його неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов'язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб'єкта владних повноважень.
Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб'єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об'єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.
Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
Положенням п.п. 19, 20 Порядку №1246, визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення суду).
У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (п. 20 Порядку №1246).
Отже, чинним законодавством обовязок щодо реєстрації ПН після зупинення покладено на Державну фіскальну службу.
Зокрема, в силу норм п. 2 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
У разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов'язати суб'єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду (ч. 3 ст. 245 цього Кодексу).
За приписами статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Враховуючи висновки суду про протиправність дій податкового органу щодо відмови у реєстрації податкових накладних, суд вважає за необхідне зобовязати ДФС такі податкові накладні зареєструвати датою подання до реєстрації для належного відновлення порушеного права позивача.
Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачами, як субєктами владних повноважень, правомірність своїх дій та рішень, не доведена.
При цьому судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.
За наведених обставин у сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову у повному обсязі.
За результатами розгляду даної справи, сплачений судовий збір за подання даного позову у розмірі 3842,00 грн. (квитанція №12С7АD1A84 від 08.02.2019 р.) підлягає стягненню з субєкта владних повноважень за рахунок його бюджетних асигнувань відповідно до ст. 139 КАС України.
Також, у відповідності до ст.134 КАС України суд вважає підтвердженими витрати позивача на правничу допомогу адвоката у розмірі 1500,00 грн. згідно договору про надання правової допомоги №029 від 11.01.2019 р., акту виконання робіт №029/1 від 17.02.2019 р., рахунку №029/1 від 17.02.2019 р., банківської виписки по рахунку за період з 16.02.2019 р. по 13.03.2019 р.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 9, 11, 14, 72, 73, 77, 90, 134, 139, 241, 250 КАС України, суд, -

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОЛЕКОРМ" до Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити;
Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 14.12.2018 р. №1024668/41710107 про відмову у реєстрації податкової накладної № 35 від 18.10.2018 р.;
Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 14.12.2018 р. № 1024664/41710107 про відмову у реєстрації податкової накладної № 44 від 23.10.2018 р.;
Зобовязати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 35 від 18.10.2018 р. з дати подання її на реєстрацію Товариством з обмеженою відповідальністю «ПОЛЕКОРМ»;
Зобовязати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 44 від 23.10.2018 року з дати подання її на реєстрацію Товариством з обмеженою відповідальністю «ПОЛЕКОРМ»;
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОЛЕКОРМ» судові витрати у розмірі 3842,00 грн. за сплату судового збору та 1500,00 за правничу допомогу адвоката.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 05 квітня 2019 року.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили 05.04.2019 Суддя З оригіналом згідно Помічник судді ОСОБА_3 ОСОБА_3 ОСОБА_4