Справа № 460/740/19
Суддя: Дорошенко Н.О.
Дата ухвалення: 2019-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань забезпечення позову

03 квітня 2019 року м. Рівне №460/740/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дорошенко Н.О., розглянувши заяву про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом:

ОСОБА_1
до Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області
про визнання протиправними дій та бездіяльності, визнання незаконними та скасування рішень
В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 01.04.2019 звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області, в якому просив:

1) визнати протиправними дії та бездіяльність голови Городищенської сільської ради щодо порушення п.п.2.1, 2.4, 2.5, 2.6, 3.6, 3.7 Порядку проведення громадських обговорень з питань добровільного об'єднання територіальних громад на території Городищенської сільської ради, затверджених рішенням Городищенської сільської ради №1012 від 06.09.2018;

2) визнати незаконним та скасувати рішення Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області №1109 від 12.02.2019 "Про відміну рішення №1042 від 12 листопада 2019 року";

3) визнати незаконним та скасувати рішення Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області №1110 від 12.02.2019 "Про надання згоди на добровільне об'єднання територіальних громад та делегування представника до складу спільної робочої групи";

4) визнати незаконним та скасувати рішення Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області №1129 від 12.02.2019 "Про розгляд ініціативи мешканців сіл Городищенської сільської ради про добровільне приєднання до міста обласного значення".

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову шляхом:

1) зупинення дії рішення Городищенської сільської ради № 1110 від 12.02.2019 "Про надання згоди на добровільне об'єднання територіальних громад та делегування представника до складу робочої групи", яким надано згоду на добровільне об'єднання територіальних громад сіл Городище та Кругле Городищенської сільської ради з територіальними громадами сіл Шубків, Котів, Гориньград Другий, Гориньград Перший, Дуби, Рисв'янка Шубківської сільської ради, сіл Біла Криниця, Антопіль, Глинки Білокриницької сільської ради в Білокриницьку об'єднану територіальну громаду з адміністративним центром у с. Біла Криниця;

2) заборони Городищенській сільській раді Рівненського району Рівненської області вчиняти будь-які дії щодо об'єднання територіальних громад сіл Городище та Кругле Городищенської сільської ради з територіальними громадами сіл Шубків, Котів, Гориньград Другий , Гориньград Перший, Дуби, Рисв'янка Шубківської сільської ради, сіл Біла Криниця, Антопіль, Глинки Білокриницької сільської ради в Білокриницьку об'єднану територіальну громаду з адміністративним центром у с. Біла Криниця.

В обґрунтування поданої заяви зазначає, що рішенням Городищенської сільської ради від 12.02.2019 №1110 "Про надання згоди на добровільне об'єднання територіальних громад та делегування представника до складу робочої групи" надано згоду на добровільне об'єднання територіальних громад сіл Городище та Кругле Городищенської сільської ради з територіальними громадами сіл Шубків, Котів, Гориньград Другий, Гориньград Перший, Дуби, Рисв'янка Шубківської сільської ради, сіл Біла Криниця, Антопіль, Глинки Білокриницької сільської ради в Білокриницьку об'єднану територіальну громаду з адміністративним центром у с. Біла Криниця. Вказує про те, що на виконання даного рішення, Білокриницькою сільською радою Рівненського району прийнято розпорядження від 19.02.2019 №25 "Про утворення спільної робочої групи з підготовки проектів рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад", яким розпочато процедуру об'єднання. Звертає увагу на те, що відповідно до ч.3 ст.6 Закону України "Про добровільне об'єднання територіальних громад" утворення спільної робочої групи є початком процедури добровільного об'єднання територіальних громад". Разом з тим зазначає, що в разі продовження процедури об'єднання громад і прийняття рішення про об'єднання територіальних громад - повернути процедуру назад буде неможливо, оскільки законодавством така можливість не передбачена. Також зазначає, що невжиття заходів забезпечення позову може унеможливити виконання рішення суду та поновлення порушених прав. Враховуючи викладене, просить суд вжити заходи забезпечення позову.

Дослідивши заяву про забезпечення позову, з урахуванням наведених заявником підстав для вжиття таких заходів, та доказів, наданих на підтвердження наведених обставин, суд встановив та врахував таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

За приписами ч.1 ст. 150 КАС України, суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Згідно з ч. 4 ст. 150 КАС України подання позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб'єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову.

За правилами ч. 1 ст. 151 КАС України позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов'язку відповідача вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 151 КАС України суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Вирішуючи заяву про забезпечення позову, суд з врахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчується, зокрема, в тому, чи існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання рішення суду про задоволення позову. Основним завданням процесуальних норм, які регламентують вжиття судом заходів забезпечення позову, є досягнення балансу між правом позивача на захист свого порушеного права та правом відповідача заперечувати проти адресованих йому вимог у будь-який дозволений законом спосіб.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб'єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов'язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Судом встановлено, що рішенням Городищенської сільської ради від 12.02.2019 №1110 "Про надання згоди на добровільне об'єднання територіальних громад та делегування представника до складу робочої групи" вирішено надати згоду на добровільне об'єднання територіальних громад сіл Городище та Кругле Городищенської сільської ради з територіальними громадами сіл Шубків, Котів, Гориньград Другий, Гориньград Перший, Дуби, Рисв'янка Шубківської сільської ради, сіл Біла Криниця, Антопіль, Глинки Білокриницької сільської ради в Білокриницьку об'єднану територіальну громаду з адміністративним центром у с. Біла Криниця (п.1).

Делегувати до складу спільної робочої групи з підготовки проектів рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад Городищенського сільського голову Павлюка П.А., головного бухгалтера сільської ради ОСОБА_3, депутата сільської ради ОСОБА_4, діловода сільської ради Кордобу І.Б. (п.2).

Сільському голові повідомити Білокриницьку сільську раду про надання згоди Городищенською сільською радою на добровільне об'єднання територіальних громад сіл Городище та Кругле Городищенської сільської ради з територіальними громадами сіл Шубків, Котів, Гориньград Другий, Гориньград Перший, Дуби, Рисв'янка Шубківської сільської ради, сіл Біла Криниця, Антопіль, Глинки Білокриницької сільської ради в Білокриницьку об'єднану територіальну громаду з адміністративним центром у с. Біла Криниця (п.3).

19.02.2019 розпорядженням сільського голови Білокриницької сільської ради Рівненського району Рівненської області №25 "Про утворення спільної робочої групи з підготовки проектів рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад", враховуючи, зокрема, і рішення сесії Городищенської сільської ради від 18.02.2019 №1110 "Про надання згоди на добровільне об'єднання територіальних громад та делегування представника до складу робочої групи", утворено спільну робочу групу у складі, зокрема, Павлюк П.А., Городищенський сільський голова, ОСОБА_3, головний бухгалтер Білокриницької сільської ради, ОСОБА_4, депутат Городищенської сільської ради, ОСОБА_6, діловод Шубківської сільської ради (п.3).

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову, позивач зазначає про можливе прийняття у майбутньому рішення про добровільне об'єднання територіальних громад.

Відносини, що виникають у процесі добровільного об'єднання територіальних громад сіл, селищ, міст, а також добровільного приєднання до об'єднаних територіальних громад, регулює Закон України "Про добровільне об'єднання територіальних громад" від 05.02.2015 №157-VIII (далі - Закон №157-VIII)

Порядок підготовки проектів рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад встановлений в статті 6 Закону № 157-VIII.

Так, сільський, селищний, міський голова після прийняття відповідною радою рішення про надання згоди на добровільне об'єднання територіальних громад надсилає пропозицію про таке об'єднання сільському, селищному, міському голові суміжної територіальної громади (ч.1).

Сільський, селищний, міський голова суміжної територіальної громади забезпечує вивчення пропозиції щодо добровільного об'єднання територіальних громад та її громадське обговорення, яке проводиться протягом 30 днів з дня надходження такої пропозиції. Після завершення громадського обговорення пропозиція подається до відповідної ради на наступну сесію для прийняття рішення про надання згоди на добровільне об'єднання територіальних громад та делегування представника (представників) до спільної робочої групи або про відмову в наданні згоди (ч.2).

У разі прийняття рішення про надання згоди на добровільне об'єднання територіальних громад сільський, селищний, міський голова, який ініціював об'єднання, приймає рішення про утворення спільної робочої групи з підготовки проектів рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад та інформує про це Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідні обласну раду, обласну державну адміністрацію.

Спільна робоча група формується з однакової кількості представників від кожної територіальної громади, що об'єднується.

Утворення спільної робочої групи є початком процедури добровільного об'єднання територіальних громад (ч.3).

Спільна робоча група готує проекти відповідних рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад (ч.4).

Наведені норми закону дають підстави вважати, що фактично рішення Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області від 12.02.2019 № 1110 вже реалізоване, адже на даний час виконані всі передбачені ним пункти: надана згода на добровільне об'єднання територіальних громад, делеговано представників до складу спільної робочої групи з підготовки проектів рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад; повідомлено про вказані обставини Білокриницьку сільську раду. При цьому Білокриницькою сільською радою Рівненського району Рівненської області 19.02.2019 було прийнято розпорядження №25 "Про утворення спільної робочої групи з підготовки проектів рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад" та утворено спільну робочу групу з підготовки проектів рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад.

Таким чином, суд вважає, що забезпечення даного адміністративного позову шляхом зупинення рішення Городищенської сільської ради Рівненского району № 1110 від 12.02.2019 не матиме безпосереднього впливу на можливість виконання судового рішення в подальшому в разі його постановлення на користь позивача.

Щодо доводів позивача про можливе прийняття у майбутньому рішення про добровільне об'єднання територіальних громад, суд зазначає, що прийняттю рішення щодо добровільного об'єднання територіальних громад передує вчинення низки дій та прийняття рішень, передбачених Законом №157-VIII.

Зокрема, за приписами статті 8-1 Закону №157-VIII сільський, селищний голова забезпечує вивчення пропозиції щодо ініціювання добровільного приєднання до об'єднаної територіальної громади та її громадське обговорення, яке проводиться протягом 30 днів з дня надходження такої пропозиції. Після завершення громадського обговорення пропозиція подається до відповідної ради на наступну сесію для прийняття рішення про надання згоди на добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади (ч.3).

Сільський, селищний голова після прийняття відповідною радою рішення про надання згоди на добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади надсилає пропозицію до сільської, селищної, міської ради об'єднаної територіальної громади, до якої є намір приєднатися (ч.4).

Сільська, селищна, міська рада об'єднаної територіальної громади на наступній сесії розглядає пропозицію щодо ініціювання добровільного приєднання до об'єднаної територіальної громади та за результатами розгляду приймає рішення про надання згоди на добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади або про відмову в наданні такої згоди (ч.5).

При цьому, порядок підготовки проекту рішення про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади регламентовано в статті 8-2 Закону №157-VIII.

Так, сільський, селищний, міський голова після прийняття відповідною сільською, селищною, міською радою об'єднаної територіальної громади рішення про надання згоди на добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади вживає заходів для підготовки проекту рішення про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади.

Проекти рішень про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади повинні, зокрема, містити:

1) найменування територіальної громади, яка має намір приєднатися, із зазначенням відповідних населених пунктів;

2) найменування об'єднаної територіальної громади, до складу якої є намір приєднатися;

3) план організаційних заходів щодо добровільного приєднання територіальної громади.

Питання про схвалення проекту рішення про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади розглядається сільськими, селищними, міськими радами протягом 30 днів з дня його внесення на їхній розгляд.

Схвалені сільськими, селищними, міськими радами проекти рішень про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади у п'ятиденний строк подаються Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній державній адміністрації для надання висновку щодо відповідності цього проекту Конституції та законам України.

Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна державна адміністрація протягом 10 робочих днів з дня отримання проекту рішення про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади готує відповідний висновок, що затверджується постановою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, розпорядженням голови обласної державної адміністрації.

У разі відповідності проекту рішення про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади Конституції та законам України сільські, селищні, міські ради на наступній сесії приймають рішення про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади.

У разі встановлення невідповідності проекту рішення про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади Конституції та законам України Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна державна адміністрація повертає його на доопрацювання.

Таким чином, суд зазначає, що процедура захисту інтересів територіальної громади в разі невідповідності проекту рішення про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади Конституції та законам України встановлена безпосередньо Законом №157-VIII, а відтак відсутня необхідність у застосуванні судом заходів забезпечення позову з метою унеможливити приєднання до об'єднаної територіальної громади з порушенням встановленого порядку.

Зі змісту поданої заяви та доводів, наведених заявником у її обґрунтування, судом встановлено, що заявником не наведено обставин та не надано доказів, за яких в разі невжиття заходів забезпечення позову буде істотно ускладнено чи унеможливлено виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Перевіряючи обґрунтованість заяви про забезпечення позову, суд відхиляє доводи заявника щодо очевидної протиправності рішення. Суд зазначає, що такі обставини, на які вказує заявник, як наявність процедурних порушень при прийнятті рішення, можуть бути встановлені виключно під час судового розгляду справи по суті.

Поряд з цим, суд зазначає, що покликання заявника на відповідні норми чинного законодавства України щодо протиправності оскаржуваного рішення не може вважатись його очевидною протиправністю.

В той же час, за приписами ч.5 ст.151 КАС України зупинення дії нормативно-правового акта як захід забезпечення позову допускається лише у разі очевидних ознак протиправності такого акта та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду з позовом щодо такого акта.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність належних та допустимих доказів того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Щодо заборони Городищенській сільській раді Рівненського району Рівненської області вчиняти будь-які дії щодо об'єднання територіальних громад, то суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 151 КАС України, заходи забезпечення позову повинні відповідати і бути співмірними заявленим позовним вимогам, безпосередньо пов'язаними з предметом спору, необхідними і достатніми для забезпечення виконання судового рішення.

Суд наголошує, що забезпечення адміністративного позову є крайнім заходом, вжиття якого можливе виключно за наявності підстав, передбачених ч.2 ст. 150 КАС України.

Вжиття заходів та забезпечення позову шляхом заборони вчиняти будь-які дії щодо об'єднання територіальних громад не є співмірним з заявленими позовними вимогами та не узгоджується з метою застосування правового інституту забезпечення позову.

За таких обставин заява позивача про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 150-157, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її складання. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повна ухвала складена 03.04.2019.

Суддя Дорошенко Н.О.