Справа № 0440/7061/18
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2019-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 березня 2019 року Справа № 0440/7061/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Кучми К.С.
при секретарі судового засідання - Чорній М.В.
за участю: представника позивача - Порохняча М.О. представника відповідача - Санжара А.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за правилами загального позовного провадження за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпропетровський завод Продмаш" про застосування заходів реагування, -
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що при проведенні позапланової перевірки відповідача, а саме будівлі та території за адресою: Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул.Миколи Руденка, 53 було виявлено ряд порушень вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. Виявлені в ході перевірки порушення зафіксовані в акті перевірки від 19.07.2018 р. № 892, які створюють небезпеку для життя та здоров'я людей і на момент звернення до суду не усунені відповідачем в повному обсязі. Згідно акту перевірки були виявлені 30 порушень. За виявлених порушень, вказані приміщення будівлі навчально-виховного комплексу не можуть експлуатуватись до повного усунення виявлених порушень.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області не підтверджує усунення всіх порушень, зазначених в позові, та вважає що на сьогоднішній день підстави для не задоволення позовних вимог відсутні.
Представник відповідача в судовому засіданні пред'явлені позовні вимоги не визнав та зазначив, що ТОВ «ДЗ «Продмаш» звернулося до ДСНС із заявою про проведення перевірки на предмет усунення порушень, що зазначені в пунктах 1-6, 8-16, 18-21 акту позапланової перевірки № 892, а саме:
- пункт 2 Акту № 892: Начальник ЦО пройшов навчання відповідно до посвідчення №008440 про проходження навчання, видане ДСНС України на ім'я директора ТОВ «ДЗ «Продмаш»;
- пункт 6 Акту № 892: 22 лютого 2019 року ТОВ «ДЗ «Продмаш» погодило з ДСНС України у Дніпропетровській області Обсяги та норми забезпечення засобами захисту. Зазначеними Обсягами передбачено норми закупівлі засобів захисту починаючи з ІІІ кварталу 2019 року та до 2025 року. ТОВ «ДЗ «Продмаш» здійснило закупівлю засобів індивідуального захисту у обсягах, що передбачені для закупівлі на 2019 рік: Респіратор У-2К - 5 штук; Респіратор «Тополь» - 5 штук; Поглинальна коробка - 5 штук; Захисні окуляри - 5 шт. Таким чином, ТОВ «ДЗ «Продмаш» узгодило норми забезпечення працівників засобами індивідуального захисту та, відповідно до узгоджених норм, здійснило закупівлю засобів індивідуального захисту;
- пункт 7 Акту № 892: ТОВ «ДЗ «Продмаш» звернулося за ідентифікацією, щодо визначення потенційної небезпеки, та отримало висновок про те, що підприємство не визнано потенційно небезпечним об'єктом. Відповідно до п.3 Постанови КМУ № 775 від 30 вересня 2015 р. «Про затвердження Порядку створення та використання матеріальних резервів для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій» обов'язок створити об'єктовий матеріальний резерв для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій та проведення невідкладних відновлювальних робіт створюється суб'єктами господарювання, у власності або користуванні яких є об'єкт (об'єкти) підвищеної небезпеки або потенційно небезпечний об'єкт (об'єкти). Оскільки ТОВ «ДЗ «Продмаш» не визнано потенційно небезпечним об'єктом, підприємство не зобов'язане створювати об'єктовий матеріальний резерв, що підтверджується: повідомленням від 19.02.2019 р. про результати ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки ТОВ «ДЗ «Продмаш»;
- пункт 16 Акту № 892: проведено інструктажі особою, яка пройшла навчання з питань ЦО, що підтверджується: витягом із журналу інструктажів із техногенної безпеки; посвідчення № 008440 про проходження навчання, видане ДСНС України на ім'я директора ТОВ «ДЗ «Продмаш»;
- пункт 17 Акту № 892: ТОВ «ДЗ «Продмаш» звернулося до ліцензованого підприємства ПП «Спецавтоматика-К» за проведенням розрахунку категорії приміщень за вибухопожежною та пожежною небезпекою. За результатами розрахунку встановлено, що дільниці виробничої будівлі ТОВ «ДЗ «Продмаш» за вибухопожежною та пожежною небезпекою мають категорію Д (знижена пожежонебезпечна категорія). Також ТОВ «ДЗ «Продмаш» звернулося за ідентифікацією, щодо визначення потенційної небезпеки, та отримало висновок про те, що ТОВ «ДЗ «Продмаш» не визнано потенційно небезпечним об'єктом, що підтверджується: визначення категорії приміщень за вибухопожежною та пожежною небезпекою Акт № 455 прийому-передачі виконаних робіт; ліцензією Державної інспекції техногенної безпеки України № 184165; повідомленням від 19.02.2019 р. про результати ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки ТОВ «ДЗ «Продмаш»;
- пункт 19 Акту № 892: допускається горюче облицювання стін на шляхах евакуації. Порушення в процесі усунення. Директором підприємства видано наказ про заміну облицювання стін на інше, пожежонебезпечне, що підтверджується наказом директора підприємства про демонтаж облицювання та його заміну;
- пункт 20 Акту № 892: Порушення усунуте: встановлено протипожежні двері, що підтверджується актами виконаних робіт від 19.01.2019 р. з монтажу протипожежних дверей, сертифікатом відповідності на двері протипожежні, паспортом на двері протипожежні;
- пункт 21 Акту № 892: силами ліцензованого підприємства ПП «Спецавтоматика-К» проведено роботи із вогнезахисного обробляння горищного покриття будівлі АБК-2, що підтверджується: актом прийняття виконаних робіт з вогнезахисного обробляння від 26 лютого 2019 р.; листом ДСНС від 28.01.2019 р. про узгодження проекту вогнезахисного обробляння горищного покриття; ліцензією Державної інспекції техногенної безпеки України № 184165;
- пункт 22 Акту № 892: ТОВ «ДЗ «Продмаш» звернулося до ліцензованого підприємства ПП «Центр протипожежних послуг «Дія», силами якого було перевірено наявність блискавко захисних пристроїв на офісній будівлі та виробничому корпусі ТОВ «ДЗ «Продмаш». За результатами проведених робіт встановлено, що будівлі ТОВ «ДЗ «Продмаш» забезпечені блискавкозахистом у вигляді блискавкоприймальних сіток, склад і параметри яких відображено у паспортах блискавкозахисного пристрою. Таким чином, захист будівель ТОВ «ДЗ «Продмаш» від прямих попадань блискавки є в наявності, а зазначене у пункті 22 акту № 892 - відсутнє, що підтверджується: паспортом від 22.02.2019 р. блискавкозахисного пристрою офісної будівлі; паспортом від 22.02.2019 р. блискавкозахисного пристрою виробничого корпуса; ліцензією ДСНС № 271832. За таких обставин, представник відповідача просив у задоволенні позову відмовити.
Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню повністю з наступних підстав.
Судом встановлено, що у період з 18.07.2018 р. по 19.07.2018 р. відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» проведено позапланову перевірку ТОВ "ДЗ ПРОДМАШ" за адресою: Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул.Миколи Руденка, 53.
За результатами перевірки складено акт 19.07.2018 р. №892.
В акті перевірки встановлено низку порушень, допущених ТОВ "ДЗ ПРОДМАШ" при експлуатації будівель за адресою: Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул.Миколи Руденка, 53.
Так, ТОВ «ДЗ «Продмаш» звернулося до позивача із заявою про проведення перевірки на предмет усунення порушень, що були зазначені в пунктах 1-6, 8-16, 18-21 акту позапланової перевірки № 892.
Судом встановлено, що посадовими особами позивача, у період з 22.01.2019 р. по 24.01.2019 р. відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» здійснено позапланову перевірку об'єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул. Миколи Руденка, 53 з питань усунення порушень 1-6, 8-16, 18-21 акту перевірки №892. Актом перевірки щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, від 24.01.2019 № 25 встановлено, що порушення пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту що створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей в повному обсязі не виконані.
За результатами перевірки складено акт від 24.01.2019 року, відповідно до якого усунутими є порушення, що зазначені у пунктах 1, 3, 4, 5, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 20 Акту позапланової перевірки № 892.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Згідно з ст.1, ч.5, ч.11 ст. 4 Закону - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб'єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Частиною 1 статті 6 наведеного Закону встановлено, підставами для здійснення позапланових заходів є:
- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб'єктом господарювання у документі обов'язкової звітності, крім випадків, коли суб'єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов'язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов'язаний повідомити суб'єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом;
- неподання суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
- доручення Прем'єр-міністра України про перевірку суб'єктів господарювання у відповідній сфері у зв'язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров'я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Частиною ч.4 ст.6 Закону визначено, що строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб'єктів малого підприємництва - двох робочих днів.
Згідно з ч.1 статті 7 Закону для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 ст.7 Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
- дату складення акта;
- тип заходу (плановий або позаплановий);
- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
- предмет державного нагляду (контролю);
- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
- найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
В силу ч.7 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно з ст.66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч.1 ст.70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Згідно з ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
В силу ст.76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Оцінюючи усі докази, надані суду, у їх сукупності, суд доходить висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Згідно з ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Частиною 2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Як видно з проаналізованих положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Кодексу цивільного захисту України позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що під час проведення повторної позапланової перевірки відповідача, згідно акту перевірки № 25 від 24.01.2019 року встановлено, що порушення пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту що створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей в повному обсязі не виконані, а саме:
- пункт 2. Начальник ЦЗ (ЦО), начальник штабу ЦЗ (ЦО) та керівники структурних підрозділів ЦЗ (ЦО) не пройшли навчання (курси) з питань ЦЗ (ЦО);
- пункт 6. Не забезпечено працівників об'єкта засобами індивідуального захисту;
- пункт 7. Не створено об'єктовий матеріальний резерв для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій;
- пункт 16. Не проведено інструктажі та навчання з питань техногенної безпеки з працівниками із занесенням відповідних записів до журналу;
- пункт 17. Не проведено встановленим порядком реєстрацію потенційно небезпечного об'єкта ТОВ «ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДМАШ» через Державний департамент страхового фонду документації ДСНС України в Державному реєстрі потенційно небезпечних об'єктів;
- пункт 18. Допущено розміщення турнікету на шляху евакуації першого поверху будівлі АПК-1 (центральний вхід);
- пункт 19. Допускається горюче облицювання стін на шляхах евакуації (стіни сходових клітин 2-7 поверхи);
- пункт 21. Дерев'яні елементи горищного покриття АБК -2 не оброблено засобами вогнезахисту;
- пункт 22. Не забезпечено захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд";
- пункт 23. Не забезпечено герметичність огороджувальних конструкцій захисної споруди;
- пункт 24. Не забезпечено належний стан утримання документації в захисній споруді;
- пункт 25. Фільтр (ФЯР) не демонтовано і не зберігається у фільтровентиляційному приміщенні, зануреним в масляну ванну з веретенним або індустріальним мастилом;
- пункт 26. Сховище не обладнано телефонним зв'язком з центральним диспетчерським пунктом підприємства і гучномовцями, підключеними до міської та місцевої радіотрансляційної мережі;
- пункт 27. В сховищі не укомплектовано пожежний щит;
- пункт 28. Не розроблено план приведення захисної споруди у готовність;
- пункт 29. Приміщення захисної споруди не забезпечено вимірювальними приладами температури та відносної вологості;
- пункт 30. На території не встановлено вказівники руху до захисної споруди.
В судовому засіданні представник відповідача зазначав, що відповідачем ужито та вживається усіх достатніх заходів для забезпечення належного рівня пожежної безпеки, а виявлені порушення усунуті. Запропонований позивачем захід реагування у вигляді зупинення експлуатації усіх будівель та споруд відповідача до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей. Оскільки перелік порушень, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, законодавством України не визначено, то віднесення до зазначеної категорії є суб'єктивною оцінкою суб'єкта владних повноважень, а тому в кожному окремому випадку суб'єкт владних повноважень має визначати - чи створюють виявлені порушення дійсну реальну загрозу життю та здоров'ю людей у взаємозв'язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання. Враховуючи, що переважна більшість порушень, зазначених в Акті № 892, фактично відсутні (усунуті), а решта порушень самі по собі не призводять до виникнення та розповсюдження пожежі, або іншої надзвичайної ситуації, а отже не створюють загрози життю і здоров'ю людей. З аналізу матеріалів справи та норм законів слідує, що в даному випадку відсутні підстави для примусового застосування до відповідача заходу реагування у сфері державного нагляду (контролю) як у вигляді повного зупинення експлуатації будівель та споруд відповідача.
Суд враховує ті додаткові письмові пояснення відповідача від 28.02.2019 року та відповідні документи до них, які були подані на адресу суду та позивача стосовно того, що ТОВ «ДЗ «Продмаш» звернулося знову до ДСНС із заявою про проведення перевірки на предмет усунення порушень, що зазначені в пунктах 1-6, 8-16, 18-21 акту позапланової перевірки №892. Але в будь-якому випадку це потребує додаткової перевірки з боку позивача, що і зазначав його представник в судовому засіданні. Окрім цього, це не є повним усуненням виявлених порушень з боку відповідача, оскільки деякі порушення так і залишилися спірними між сторонами. З початку позивачем було виявлено 30 порушень, згідно акту перевірки №25 від 24.01.2019 року залишилися не усунутими 17 порушень.
Відповідач звертався до позивача щодо проведення позапланової перевірки об'єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул.Миколи Руденка, 53 лише в частині виявлених порушень, які на думку позивача мають місце, а не в цілому щодо виявлених порушень.
Суд зазначає, що порушення, які були виявлені під час позапланової перевірки будівель за адресою: Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул.Миколи Руденка, 53, створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей, що є неприпустимим, а отже подальша експлуатація об'єктів ТОВ «ДЗ Продмаш» із вищезазначеними порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
В зв'язку з наведеним, держава, через наділені повноваженнями органи, вживає заходи для забезпечення безпеки людей. До таких заходів відноситься, в тому числі, і встановлення на законодавчому рівні вимог до будівель та споруд у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту. Такі вимоги є обов'язковими для встановленого законодавством кола суб'єктів, зокрема, підприємств, установ, організацій, фізичних осіб, котрі є власниками будівель та споруд, де постійно перебуває велика кількість людей. Не дотримання цих вимог робить неможливим експлуатацію будівель та споруд як таких, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей.
Відповідно до п.п.24, 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов'язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб'єкті господарювання на ній або водному об'єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров'ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об'єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров'ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.
Отже, обставини, які стали підставою для звернення до суду з даним позовом, не перестали існувати та не усунуті в повному обсязі.
З урахуванням викладеного, враховуючи той факт, що порушення, виявлені під час позапланової перевірки об'єкту створюють загрозу життю та здоров'ю людей, і на даний час, у суду відсутні докази усунення виявлених порушень в повному обсязі, суд вважає позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області є обґрунтованим та таким, який підлягає задоволенню повністю.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250 КАС України, суд, -
Адміністративний позов задовольнити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 287 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Повний текст рішення складено 11.03.2019 року.

Суддя Кучма К.С.