Справа № 440/921/19
Суддя: О.О. Кукоба
Дата ухвалення: 2019-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 квітня 2019 року м. ПолтаваСправа №440/921/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Кукоби О.О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Шулик Н.І.

та представників сторін:

від позивача - Омельченко М.А.,

від відповідача: Бондаренко О.Г., Боцва М.О., Кононенко Є.Р., Хорішко А.М.,

розглянувши у підготовчому засіданні заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовом Служби автомобільних доріг у Полтавській області до Північно-східного офісу Держаудитслужби в особі управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

Служба автомобільних доріг у Полтавській області 14.03.19 звернулась до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби в особі управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області про визнання протиправним та скасування висновку від 26.02.19 про результати моніторингу закупівлі за унікальним номером оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу UA-2018-11-16-000882-а.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 18.03.19 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цій справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження.

5.04.19 судом одержано заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду, що обґрунтована посиланням на пропуск позивачем строку звернення до суду, визначеного частиною десятою статті 71 Закону України "Про публічні закупівлі".

У підготовчому засіданні представники відповідача дану заяву підтримали та просили її задовольнити, постановити ухвалу про залишення позову без розгляду.

Представник позивача проти задоволення заяви заперечував, наполягав на її безпідставності.

Суд, заслухавши доводи представника відповідача та думку представника позивача, розглянувши матеріали справи, дійшов такого висновку.

Згідно з частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини десятої статті 71 Закону України "Про публічні закупівлі" у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

У поданій до суду заяві представник відповідача звертав увагу на те, що спірний висновок оприлюднений у електронній системі закупівель 26 лютого 2019 року, а отже позивач мав право оскаржити такий висновок до суду у строк до 13 березня 2019 року, тоді як цей позов подано до суду 14 березня 2019 року, а відтак, з пропуском строку звернення до суду.

Оцінюючи наведені доводи представника відповідача, суд виходить з такого.

За змістом частини третьої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, у разі пропуску позивачем строку звернення до суду залишення відповідного позову без розгляду не є обов'язковим. Суд у такому випадку має врахувати фактичні обставини справи, зокрема, що наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду та зважити на тривалість його пропуску.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий суд, що включає, крім іншого, право на розгляд справи судом. Відповідні положення Конвенції знайшли своє втілення також у статті 55 Конституція України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищає суд; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

У рішенні від 31.07.12 у справі "Шаповалов проти України" Європейський суд з прав людини нагадав, що відповідно до його практики пункт 1 статті 6 Конвенції втілює "право на суд", за яким право доступу до суду, тобто право ініціювати в судах провадження становить лише один з його аспектів (див. рішення від 21.02.75 у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom), Series A № 18, стор. 18, пункт 36). Для того, щоб право доступу (до суду) було ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити акт, який є втручанням в її права (див. рішення від 4.12.95 у справі "Белле проти Франції" (Bellet v. France), Series A № 333-B, crop. 42, пункт 36).

Встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв'язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб'єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв'язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб'єкта владних повноважень.

З урахуванням наведеного, положення КАС України в частині залишення позову без розгляду у разі пропуску строку звернення до суду не можуть застосовуватись судом суто формально, адже в такому випадку нівелюється право особи на судовий захист.

Наслідки пропуску строку звернення до суду застосовуються судом у разі наявності сумніву щодо можливості встановлення об'єктивної істини у спорі внаслідок значного сплину часу.

Разом з цим, у цій справі позивачем пропущено строк звернення до суду на один день. Наведене не призвело до унеможливлення встановлення об'єктивної істини у справі у зв'язку зі знищенням доказів, реалізацією відповідачем спірного рішення чи виникненням у третіх осіб прав та законних інтересів у зв'язку з пропуском позивачем строку звернення до суду.

Крім того, суд враховує, що спірні відносини є доволі динамічними, а Законом України "Про публічні закупівлі" визначено скорочені строки звернення до суду у порівнянні з тими, що встановлені Кодексом адміністративного судочинства України.

Зокрема, частиною восьмою статті 71 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз'ясненням змісту висновку та його зобов'язань, визначених у висновку. Протягом п'яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Так, позивач скористався наданим правом та 28.02.19 звернувся до відповідача за роз'ясненням висновку. Відповідь на звернення надано 4.03.19, що відображено у електронній системі закупівель /а.с. 16-17/.

До того ж, представник позивача у підготовчому засіданні звернула увагу на те, що відповідно до інформації, внесеної до електронної системи закупівель "Прозоро" кінцевий строк оскарження висновку про результати моніторингу закупівлі - 14 березня 2019 року і позивач орієнтувався саме на відповідну інформацію.

Суд враховує, що наведені доводи представника позивача підтверджені залученою до матеріалів справи роздруківкою із електронної системи закупівель "Прозоро" /а.с. 17 - зворот/.

Окрім того, суд зауважує, що поновлення позивачу строку звернення до суду не призведе до порушення принципу правової визначеності, оскільки пропуск такого строку становить всього один день.

За вищевикладених обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позову Служби автомобільних доріг у Полтавській області без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідача про залишення позову Служби автомобільних доріг у Полтавській області без розгляду відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду за результатами розгляду справи.

Повний текст ухвали складено 8 квітня 2019 року.

Суддя О.О. Кукоба