Справа № 1340/5304/18
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2019-03-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 1340/5304/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2019 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

Головуючої-судді: Мричко Н.І.,

за участю секретаря судових засідань: Мусій С.В.,

представника позивача Мельника М.А.,

представника відповідача Павліша О.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватної агрофірми «Острів» до Головного управління ДФС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, -

встановив:

Приватна агрофірма «Острів» (надалі - ПАФ «Острів», Позивач) звернулась до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДФС у Львівській області, в якому просила суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Львівській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення Приватної агрофірми «Острів» в журнал ризикових платників АІС «Аналітична система» ІС «Податковий блок» (про включення до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризикових), оформлене протоколом № 78 від 28.03.2018;

- зобов'язати Головне управління ДФС у Львівській області виключити Приватну агрофірму «Острів» з журналу ризикових платників АІС «Аналітична система» ІС «Податковий блок» (з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризикових).

Позовні вимоги позивач обґрунтовує протиправністю Рішення комісії ГУ ДФС у Львівській області про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення ПАФ «Острів» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Вказує на те, що Відповідачем не вказано якому саме критерію ризиковості відповідає Позивач.

Ухвалою від 13.11.2018 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено таку до розгляду в порядку загального позовного провадження.

05.12.2018 представником Позивача подано заяву про зміну підстав шляхом їх збільшення (арк. справи 37).

Відповідачем поданий відзив на позовну заяву, згідно з яким просить у задоволенні позову відмовити повністю (арк. справи 39-40). Як на підставу для відмови у задоволенні позову Відповідач посилається на те, що згідно з критеріями ризиковості платника податку, викладеними в листі ДФС України від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18, одним із критеріїв ризиковості платника податку є наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником або порушення порядку здійснення підприємницької діяльності. Якщо виявлено, що платник податків у відповідності до пункту 1.6 таких критеріїв, то такий платник виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

16.01.2019 представником Позивача подана заява про відшкодування судових витрат (арк. справи 50).

04.02.2019 представником Відповідача подано заперечення щодо відшкодування витрат на правову допомогу (арк. справи 58-59).

04.02.2019 суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні представник Позивача позовні вимоги підтримав повністю, просив позов задовольнити повністю з підстав, викладених в позовній заяві та уточненнях до такої.

Представник Відповідача у судовому засіданні заперечив проти позову Позивача, просив у задоволенні такого відмовити повністю з підстав викладених у відзиві на позовну заяву.

З'ясувавши зміст спірних правовідносин, дослідивши долучені до матеріалів справи докази, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.

Як видно з матеріалів справи, зокрема, з витягу з протоколу від 28.03.2018 № 78 (арк. справи 10-13), 28.03.2018 відбулось засідання Комісії ГУ ДФС у Львівській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Так, згідно з порядком денним, під номером 1 поставлено питання «Про визнання підприємства ПАФ «Острів» () таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податків».

При вирішенні вказаного питання, начальник управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДФС у Львівській області Войтюк В.М. інформував про те, що відповідно до даних ЄРПН формування податкового кредиту ПАФ «Острів» у 2018 році відбулося за рахунок операцій з придбання транспортних послуг, талонів на дизпаливо, організації подальшої утилізації відходів, перевезення вантажів в ФГ «АГРО ЗАХІД БУГ», ТзОВ «ДП РІТЕЙЛ», ТзОВ «АРКАДА ПРОФІ», ТзОВ «АЛ-Транс». Податкові зобов'язання ПАФ «Острів» у 2018 році сформовано за рахунок операцій з надання послуг сортування та захоронення відходів для ТОВ «АВЕ Львів», реалізації талонів на дизпаливо та надання транспортних послуг для ФГ «АГРО ЗАХІД БУГ». На основі співставлення даних податкової звітності підприємства встановлено, що господарську діяльність ПАФ «Острів» здійснює без достатньої чисельності трудових ресурсів та матеріально-технічного забезпечення. А також виступає посередником у формуванні ймовірного штучного податкового кредиту для підприємств щодо переробки та утилізації сміття. Запропоновано визнати ПАФ «Острів» таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податків.

За наведених обставин, Комісія ГУ ДФС у Львівській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийняла рішення про внесення підприємства ПАФ «Острів» () в журнал ризикових платників АІС «Аналітична система» ІС «Податковий блок» (арк. справи 10-13).

Не погодившись з вищенаведеним рішенням, Позивач за захистом своїх прав та законних інтересів звернувся із позовом до суду. Позивач зазначає, що є юридичною особою, видами діяльності якої є: вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур, розведення свиней, допоміжна діяльність у рослинництві та тваринництві, виробництво готових кормів для тварин, що утримуються на фермах, оптова торгівля живими тваринами. Оптова торгівля м'ясом і м'ясними продуктами, неспеціалізована оптова торгівля, вантажний автомобільний транспорт, надання послуг перевезення речей (переїзду), збирання безпечних відходів, оброблення та видалення безпечних відходів, відновлення відсортованих відходів.

Вказує на те, що на сьогоднішньому етапі здійснення господарської діяльності Позивачем надаються послуги його контрагентам із організації захоронення твердих побутових відходів. Вказав на те, що 24.10.2017 Позивач уклав договір з ТОВ «АВЕ Львів» № 1/10/24-2017 про надання послуг з перевезення, організації перевезення та захоронення відходів. 03.08.2018 Позивач уклав договір з ТОВ «Грінера Україна» про надання послуг з прийняття, сортування, розміщення, видалення, захоронення твердих побутових відходів. 01.11.2017 Позивач уклав договір № 11/1 з ТОВ «Аркада Профі» про надання послуг.15.03.2018 Позивач уклав договір із ТОВ «Терра компані плюс» № 24/03-18 про надання послуг з прийняття та захоронення твердих побутових відходів.

Крім цього, Позивач надав копію з договору № ТР-1-лист/17 від 01.11.2017 укладеного з ТОВ «АВЕ Львів» про надання послуг, зокрема, екскаватора; копію з договору № 24/10 від 24.10.2017 укладеного з ФГ «Агро Захід Буг» про надання транспортних послуг, а також копії з актів наданих послуг, копій товарно-транспортних накладних, копії актів приймання-передачі виконаних робіт/наданих послуг по організації захоронення ТПВ, копії з цивільно правових угод.

При вирішенні спору, суд застосовує наступні норми права.

У відповідності до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з підпунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України зазначено, що на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з положеннями підпункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як зазначено у пункті 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого 21.02.2018 постановою Кабінету Міністрів України № 117, цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, а також права та обов'язки її членів.

Згідно з пунктом 2 Порядку Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Як зазначено у пункті 3 Порядку Комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пункту 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого 21.02.2018 постановою Кабінету Міністрів України № 117, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

На виконання пункту 10 Порядку Державна фіскальна служба України наказом № 144 від 21.03.2018 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків.

У вказаному Порядку зазначено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України. Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв. Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов'язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією. За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платників з ознаками ризиковості. У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп.1.1-1.5 Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки (додаток 1) та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 2). У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій. Якщо суб'єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пп.1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії. Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» згідно з п.1.6 Критеріїв».

У листі Державної фіскальної служби України № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018 «Критерії ризиковості платника податку», зокрема, зазначено:

« 1.Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: … 1.6....

платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);

дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;

платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб'єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України;

наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС. …».

Під час розгляду справи представником Відповідача не надано пояснень, якому саме критерію згідно вказаного листа № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018 відповідає Позивач.

Належної мотивації підстав та причин віднесення ПАФ «Острів» до ризикових платників податків відповідно до підпункту 1.6 пункту 1 листа Державної фіскальної служби України № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018 протокольне рішення Головне управління ДФС у Львівській області від 28.03.2018 за № 78 не містить.

Також суд погоджується з твердженням Позивача про те, що вказаний лист не може вважатися актом, який затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України, тоді як існування відповідного затвердженого переліку не надано.

Щодо посилання представника Позивача на те, що наказ ДФС України від 21.03.2018 № 144 втратив чинність, суд такі відхиляє, з огляду на те, що станом на прийняття Комісією рішення про внесення ПАФ «Острів» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризикових, такий наказ був чинним.

Згідно частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано; безсторонньо; добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно.

З врахуванням викладеного у суду є підстави для висновку про те, що оскаржуване рішення прийняте в порушення принципу обґрунтованості, що є підставою для визнання його протиправним та скасування. Отже, зобов'язання виключити Позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є належним способом захисту прав Позивача та відповідає статті 245 КАС України.

Щодо заяви представника позивача про відшкодування судових витрат, а саме витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає таке.

У рішенні ЄСПЛ від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України» (заява № 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (п. 268).

У зазначеному рішенні ЄСПЛ також підкреслено, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов'язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов'язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою (269).

У відповідності до частин 1- 3 статті 134 КАС України витрати, пов'язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 4 ст. 134 КАС України).

Представником позивача - адвокатом Мельником М.А. на підтвердження виконаних робіт, надано: детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (арк. справи 51), договір № 10/01/18-1 про надання правової допомоги від 10.04.2018, додатковий договір від 02.11.2018 № 1 до договору № 10/04/18-1 про надання правової допомоги від 10.04.2018 (арк. справи 53), рахунок № 05/11/18-1 від 05.11.2018 (арк. справи 54), виписку по рахунках за період з 08.11.2018 по 08.11.2018 (арк. справи 55).

Суд вважає за необхідним звернути увагу на те, що позов ПАФ «Острів» підписаний адвокатом Мельником М.А. 08.11.2018. Згідно з випискою по рахунках, ПАФ «Острів» 08.11.2018 перерахувало на рахунок АО «Західне регіональне об'єднання адвокатів» - 14000 грн.

Як видно з детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, адвокатом Мельником М.А. надавалися такі послуги:

- складання позовної заяви 3 години (вартість однієї години 2000 грн.)=6000 грн.

- складання заяви про зміну підстав позову 2 години (вартість однієї години 2000 грн.)=4000 грн.

- представництво інтересів Позивача у суді 2 години (вартість однієї години 2000 грн.)=4000 грн.

З наведеного видно, що Позивач, на дату звернення до суду, сплатив на рахунок АО «Західне регіональне об'єднання адвокатів - 14000 грн. В суму 14000 грн. адвокатом включено 2 години на представництво інтересів Позивача у суді, що склало 4000 грн.

Тобто, на момент звернення до суду з позовною заявою - 08.11.2018, у розрахунок були включені 2 години на представництво інтересів Позивача у суді. Разом з тим, незрозумілим є визначення адвокатом годин, які будуть затраченими в майбутньому та не можуть бути відомими на момент звернення до суду. За таких обставин, суд вважає, що представником позивача не обгрунтовано розмір гонорару, який складає 14000 грн.

Суд звертає увагу на те, що в матеріалах справи відсутні акти наданих послуг/виконаних робіт, прийому-передачі, з яких би вбачався реальний обсяг наданих послуг та їх прийняття Позивачем.

Таким чином, враховуючи вимоги статті 134 КАС України, суд дійшов висновку, що Позивачем не надано достатніх доказів на підтвердження понесених ним витрат на професійну правничу допомогу, а тому суд відмовляє у стягненні таких витрат.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

При зверненні до суду ПАФ «Острів» сплачено судовий збір за подання позовної заяви в сумі 3524,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 55 від 07.11.2018 (арк. справи 8).

Керуючись статтями 2, 6, 8-10, 13, 14, 72-77, 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДФС у Львівській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення Приватної агрофірми «Острів» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризикових.

Зобов'язати Головне управління ДФС у Львівській області (, місцезнаходження: 79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35) виключити Приватну агрофірму «Острів» (, юридична адреса: 79005, м. Львів, вул. Словацького, 14) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризикових.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління державної фіскальної служби у Львівській області (, місцезнаходження: 79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35) на користь Приватної агрофірми «Острів» (, юридична адреса: 79005, м. Львів, вул. Словацького, 14) судовий збір за подання адміністративного позову в сумі 3524 (три тисячі п'ятсот двадцять чотири) гривні 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 08.04.2019.

Суддя Мричко Н.І.