Справа № 540/66/19
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2019-03-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/66/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Василяки Д.К.,

при секретарі: Кукульник Я.В., за участю позивача ОСОБА_1, представників відповідача Рапштинського О.А., Браги А.В. розглянувши у порядку спрощеного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління економічного розвитку Олешківської районної державної адміністрації Херсонської області про визнання протиправним наказу про накладення дисциплінарного стягнення та стягнення моральної шкоди,

встановив:

ОСОБА_1 08.01.2019 року звернулась до суду із адміністративним позовом до управління економічного розвитку Олешківської районної державної адміністрації Херсонської області, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ начальника управління економічного розвитку Олешківської районної державної адміністрації Херсонської області від 10.12.2018 року №67-К про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарного стягнення у виді оголошення догани за порушення статей 8,47,62 ЗУ "Про державну службу" та стягнути з управління економічного розвитку Олешківської районної державної адміністрації Херсонської області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 25000 грн..

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначає, що засіданням дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ вирішено рекомендувати притягнути її до дисциплінарної відповідальності за систематичне порушення загальних правил етичної поведінки в державному органі та за завдання матеріальної шкоди комунальному майну. Наказом від 10.12.2018 року її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани за порушення ст.ст. 8, 47, 62 Закону України «Про державну службу». Зазначає, що із застосуванням дисциплінарної відповідальності не погоджується, оскільки за час своєї роботи в Цюрупинський районній державній адміністрації не мала жодного нарікання щодо порушення нею етики державного службовця. Крім того вважає, що утворена дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ є нелегітимною, оскільки створена з порушенням встановленого законом порядку, тобто до її складу не було включено хоча б одну особу із юридичною освітою не нижче другого (магістерського) рівня та досвід роботи за фахом.

Також позивач вказує на те, що дисциплінарна комісія під час визначення виду стягнення не враховувала наявність чи відсутність обставин, що пом'якшують чи обтяжують проступок, систематичність проступків, наявність у позивача подяк від суб'єктів звернення, грамот керівництва, дипломів, сертифікатів проходження щорічної оцінки державного службовця, чи порушено позивачем посадову інструкцію.

Щодо завдання матеріальних збитків комунальному майну пояснює, що з 16.11 по 21.11.2018р. вона перебувала на лікарняному, 22.11.2018 року їй стало відомо про фізичне відкриття дверей її особистого кабінету. Внаслідок відкриття щодо неї дисциплінарного провадження та оголошення догани їй завдано моральної шкоди і вже з 10.12. по 19.12.2018р. вона перебувала на лікарняному через важкий психологічний стан зумовлений високим кров'яним тиском.

Враховуючи викладене, позивач вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню наказ відповідача про застосування до неї дисциплінарного стягнення, а також просить суд стягнути на її користь компенсацію за завдану їй моральну шкоду.

Ухвалою суду від 01.02.2019 року у зв'язку із усуненням позивачем недоліків позовної заяви відкрите провадження у справі, визначено про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження, призначено до розгляду в судовому засіданні та запропоновано відповідачу надати суду відзив на позовну заяву.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог 26.02.2019 року відповідач надав на адресу суду відзив на позовну заяву, де зазначив, що відповідно до вимог Закону України «Про державну Службу» на підставі наказу начальника управління економічного розвитку Олешківської районної державної адміністрації від 30.11.2017 року утворено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ управління та затверджено її склад. Зокрема, до складу утвореної дисциплінарної комісії входить і Лебедєв М.О., який перебуває на посаді державного реєстратора відділу економічного розвитку інвестицій і туризму управління та має вищу юридичну освіту.

Щодо оголошення позивачу догани, то зазначає, що адміністратором відділу управління з питань надання адміністративних послуг було складено доповідну записку з приводу неможливості потрапити до службового кабінету позивача з метою здійснення реєстрації звернення громадян, оскільки позивачем змінено серцевину дверного замка та не залишено дублікату ключа. За усним зверненням до позивача даним адміністратором вирішити вказане питання не видалось можливим.

Вважає, що самостійною зміною замка позивач завдала шкоди комунальному майну, а тому прийнято рішення про розгляд вказаної ситуації дисциплінарною комісією. За результатами розгляду виниклої ситуації дисциплінарної комісії, прийняте рішення про підготовку подання з пропозицією винести ОСОБА_1 догану з підстав порушення п.п. 2, 4, 14 п. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу».

Відповідач зазначає, що при прийнятті спірного наказу діяло виключно в межах повноважень та у спосіб, що передбачений чинним законодавством України, а тому також не вбачає підстав для відшкодування позивачу моральної шкоди.

Враховуючи викладене, відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог за їх необґрунтованістю.

В судове засідання 26.02.2019 року представник позивача або позивач не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомленні своєчасно та належним чином, заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за своєї відсутності суду не надавали.

Представники відповідача в судове засідання прибули.

Через неявку позивача та з метою надання відповідачу часу для надсилання на адресу позивача відзиву на позовну заяву розгляд справи відкладено на іншу дату.

Ухвалою суду від 26.02.2019 року за клопотанням позивача вирішено провести судове засідання 21.03.2019р. в режимі відеоконференції.

21.03.2019 року сторони в судове засідання прибули, розгляд справи відкладено на іншу дату у зв'язку із виникненням технічної проблеми звукозапису судового засідання.

25.03.2019 року сторони в судове засідання прибули. Розгляд справи відкладено до 28.03.2019 року з метою надання відповідачу часу для надання суду інформації стосовно регламентації зберігання ключів від службових приміщень.

28.03.2019 року відповідачем долучено до матеріалів справи додаткові докази.

28.03.2019 року сторони в судове засідання прибули. Позивач у судовому засіданні наполягав на задоволення своїх позовних вимог з підстав, викладених у позовній заяві, відповідач заперечував проти їх задоволення, посилаючись на свою правову позицію згідно наданого суду відзиву.

Заслухавши думку позивача та представників відповідача, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши доводи позову, відзиву на позов, суд встановив наступні обставини справи: ОСОБА_1 займала посаду державної служби категорії «В» та працювала адміністратором відділу з питань надання адміністративних послуг управління економічного розвитку Олешківської районної державної адміністрації Херсонської області.

У період з 16.11. по 21.11.2018 року ОСОБА_1 відповідно до листка непрацездатності серія АДВ №940553 знаходилась на амбулаторному лікуванні. З 22.11.2018 року ОСОБА_1 стала до роботи.

Як зазначає позивач, 22.11.2018 року вона дізналась, що двері її кабінету були відкриті фізично, проте із жодним актом її не ознайомлювати, щодо встановленої матеріальної шкоди їй не відомо. Зазначає, що акт вартості робіт, висновок оцінки експерта щодо розміру матеріальної шкоди та якими саме діями вона завдала матеріальної шкоди, перебуваючи на лікарняному, не встановлено.

Згідно пояснень позивача адміністратор ОСОБА_5. має свій власний кабінет і прийом громадян та здійснення адміністративних послуг вона може провадити через єдину систему.

Натомість відповідач вказує на те, що адміністратором відділу з питань надання адміністративних послуг управління економічного розвитку Олешківської РДА ОСОБА_5 у доповідній записці від 20.11.2018р. повідомлено, що вона не може потрапити до службового кабінету з метою здійснення реєстрації звернень громадян через те, що ОСОБА_1 власноручно змінила дверний замок та не залишила нікому дублікат ключа. Вирішити питання щодо отримання ключа від кабінету у телефонному режимі не видалося можливим.

Згідно акту від 20.11.2018 року, складом комісії о 09:56 здійснено відкриття кабінету з надання адміністративних послуг управління економічного розвитку Олешківської РДА, зазначивши в акті, що 19 та 20.11.2018 року доступ до кабінету був обмежений, що унеможливило обліковувати звернення в журналі для отримання адміністративних послуг.

22.11.2018 року доповідною запискою ОСОБА_1 доведено до відома начальника управління про те, що вона вийшовши з лікарняного 22.11.2018 р. не змогла до свого кабінету оскільки замок на дверях змінено, зазначила, що знімає з себе відповідальність за збереження документації, печаток та своєї іменної печатки. Наступною доповідною запискою від 22.11.2018 р. ОСОБА_1 довела до відома начальника управління, що адміністратором ОСОБА_5. зареєстровано 20 звернень, проте не передано 12 вхідних пакетів документів, а 8 з них оформлені не належним чином.

Враховуючи викладене, було прийняте рішення про розгляд даної ситуації дисциплінарною комісією.

Наказом від 03.12.2018 року №44 управління економічного розвитку Олешківської РДА Про внесення змін до Положення про дисциплінарну комісію, зокрема внесено зміни до Положення про дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ управління економічного розвитку Одешківської РДА Херсонської області.

Наказом від 05.12.2018 року №47 управління економічного розвитку Олешківської РДА Про склад дисциплінарної комісії було внесено зміни та, зокрема затверджено оновлений склад Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ управління економічного розвитку Одешківської РДА Херсонської області відповідно до Додатку 1.

Повідомленням від 05.12.2018 року оголошено про проведення в управлінні економічного розвитку Олешківської РДА загальних зборів держслужбовців та працівників.

За результатами проведення зазначених загальних зборів держслужбовців та працівників управління економічного розвитку Олешківської РДА вирішено обрати членів лічильної комісії, виключити зі складу дисциплінарної комісії та включити до її складу певних працівників, що оформлено протоколом загальних зборів №2 від 05.12.2018р.

05.12.2018 року відбулось засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ управління економічного розвитку Олешківської РДА Херсонської області, результати якого оформлено протоколом №5. Згідно порядку денного на розгляд засідання дисциплінарної комісії винесено питання, зокрема про надання пояснень щодо доповідних ОСОБА_1 - адміністратора відділу з питань надання адміністративних послуг управління економічного розвитку Олешківської РДА Херсонської області (доповідна від 22.11.2018р. вх.. №296 від 05.12.2018 р. та доповідна від 22.11.2018р. вх.№ 295 від 05.12.2018р.) та ОСОБА_5 - адміністратора відділу з питань надання адміністративних послуг управління економічного розвитку Олешківської РДА Херсонської області )доповідна від 20.11.2018р. вх.№294 від 05.12.2018 року). Вирішено, зокрема до 06.12.2018 року ОСОБА_1 та ОСОБА_5 надати дисциплінарній комісії пояснення щодо вказаних доповідних.

06.12.2018 року ОСОБА_1 довела до відома начальника управління, що ОСОБА_5 ображала її у присутності суб'єктів звернення.

Згідно пояснювальної записки ОСОБА_5 від 06.12.2018р., вона 19, 20 та 21.11.2018р. реєструвала вхідні заяви від суб'єктів надання адміністративних послуг. Щодо неналежно оформлених заяв пояснила, що зателефонувавши до безпосереднього виконавця даних звернень отримала відповідь, що всі заяви зареєстровані належним чином, зауважень від суб'єктів звернення немає. Зауважила на тому, що у порушення наказу Нацдержслужби «Про затвердження Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування» щодо сумлінного виконання своїх посадових обов'язків незважаючи на свої особисті погляди, адміністратор ОСОБА_1 відмовилась виконувати її усні доручення, ставить під сумнів компетентність посадової особи та перешкоджає виконанню професійних обов'язків, підвищує голос, розповсюджує наклеп та ображає в присутності керівника.

Пояснювальною запискою від 06.12.2018 року ОСОБА_1 повідомила, що замок нею змінено на новий за власний рахунок, оскільки старий зламався. Зауважила, що не знає яким документом регламентовано зберігання ключів у керівника, оскільки до архіву доступ обмежено. Також вказала на те, що надавати ключі від свого кабінету не має необхідності оскільки ОСОБА_5 має два комп'ютери, де могла б реєструвати документи, що надійшли, документи суб'єктам звернення не видавала, пояснюючи це відсутністю спеціаліста з даного питання. ОСОБА_5 неодноразово заходила до кабінету після закінчення робочого часу, а тому ОСОБА_1 зазначила, що знімає з себе відповідальність за збереження документів, що там знаходились. Повідомила про неналежне оформлення звернень суб'єктів, за наслідком якої вона не може видати суб'єктами звернення результат звернення та сформувати справу.

06.12.2018 року ОСОБА_5 у своїй пояснювальній записці зазначила, що вона передала ОСОБА_1 вхідні зареєстровані заяви, скарг чи питань від неї не надходило.

10.12.2018 року відбулось засідання дисциплінарної комісії з розгляду адміністративних справ управління економічного розвитку Олешківської РДА Херсонської області. Доповідач Остапенко О.О. на засіданні комісії повідомила, що така ситуація склалася вже давно та має постійний характер. В порушення ст.ст. 8, 47, 62 Закону України №889-VIII від 10.12.2015 року «Про державну службу» ОСОБА_1 допущено вчинки несумісні із статусом державного службовця, а саме: систематично порушуються загальні правила етичної поведінки в державному органі. також з вини ОСОБА_1 завдано матеріальної шкоди комунальному майну (примусове відкриття дверей в службовому приміщенні з заміною замкового механізму в дверях). За наявністю факту надання ОСОБА_1 догани у 2017 році та у зв'язку із неналежним виконанням правил внутрішнього службового розпорядку в поточному році, запропоновано притягнути ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності згідно норм трудового законодавства та ст. 65 Закону України «Про державну службу» у вигляді винесення догани, що автоматично може призвести до звільнення з займаної посади.

Таким чином, комісією вирішено надати начальнику управління подання щодо винесення догани ОСОБА_1 (протокол №7 від 10.12.2018р.).

Згідно Подання дисциплінарної комісії управління економічного розвитку Олешківської РДА відповідно до протоколу засідання №7 від 10.12.2018р., запропоновано начальнику управління винести догану ОСОБА_1 стосовно порушення нею Закону України «Про державну службу» пп. 2,4,14 п.2 ст. 65 Закону України «Про державну службу».

Враховуючи викладене наказом начальника управління економічного розвитку Олешківської РДА Херсонської області від 10.12.2018 року №67-К Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 наказано адміністратору відділу з питань надання адміністративних послуг управління економічного розвитку Олешківської РДА Херсонської області за порушення ст.ст. 8, 47, 621 Закону України а саме: порушення загальних правил етичної поведінки державного службовця в державному органі, допущено вчинки, не сумісні із статусом державного службовця, не додержання службової дисципліни щодо дбайливого ставлення до державного майна та інших публічних ресурсів, допущено дії, що шкодять авторитету державної служби, прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності комунального майна оголосити догану.

Як зазначає позивач, такими незаконними діями їй завдано моральної шкоди. З 10.12 по 19.12.2018 року вона перебувала на лікарняному у зв'язку із проходженням реабілітації через важкий психологічний стан зумовлений високим кров'яним тиском. Перебування ОСОБА_1 на лікування у стаціонарі з 10.12 по 19.12.2018 року підтверджено листком непрацездатності серія АДЛ №711597 та епікризом №10479.

Враховуючи викладене, позивач вважає необґрунтованим та протиправним спірний наказ про притягнення її до дисциплінарної відповідальності у виді догани. За твердженням позивача, вона не вчиняла дій, що ставляться їй у провину.

Вирішуючи даний спір суд враховує наступне: відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами 1, 2, 6 ст. 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (далі Закон №889-VIII) державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

За приписами ст. 6 цього Закону посади державної служби в державних органах поділяються на категорії залежно від порядку призначення, характеру та обсягу повноважень і необхідних для їх виконання кваліфікації та професійної компетентності державних службовців.

Своєю чергою, частина перша статті 8 Закону № 889-VIII визначає, що державний службовець зобов'язаний:

1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки;

3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина;

4) з повагою ставитися до державних символів України;

5) обов'язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов'язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації;

6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів;

7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов'язки;

8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України;

9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції;

10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби;

11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності;

12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв'язку з виконанням посадових обов'язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню;

13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов'язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

За приписами ч. 1 ст. 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 цього Закону підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з частиною другою цієї ж статті дисциплінарними проступками є:

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп'яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення.

Як зазначено у спірному наказі ОСОБА_1 оголошено догану за порушення нею: ст.ст. 8,47,62 Закону України №889-VIII, а саме: порушення загальних правил етичної поведінки державного службовця в державному органі, допущення вчинків, не сумісних із статусом державного службовця, не додержання службової дисципліни щодо дбайливого ставлення до державного майна та інших публічних ресурсів, допущення дії, що шкодить авторитету державної служби, прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності комунального майна.

При притягненні державного службовця до відповідальності відповідний орган має встановити в його діях дисциплінарний проступок/проступки, що відповідають визначеному переліку.

Статтею 47 Закону закріплено, що правилами внутрішнього службового розпорядку державного органу визначаються:

1) початок та кінець робочого часу державного службовця;

2) перерви, що надаються для відпочинку та прийняття їжі;

3) умови і порядок перебування державного службовця в державному органі у вихідні, святкові та неробочі дні, а також після закінчення робочого часу;

4) порядок доведення до відома державного службовця нормативно-правових актів, наказів (розпоряджень) та доручень із службових питань;

5) загальні інструкції з охорони праці та протипожежної безпеки;

6) загальні правила етичної поведінки в державному органі;

7) порядок повідомлення державним службовцем про його відсутність на службі;

8) порядок прийняття та передачі діловодства (справ) і майна державним службовцем;

9. інші положення, що не суперечать цьому Закону та іншим актам законодавства.

Правила внутрішнього службового розпорядку затверджуються загальними зборами (конференцією) державних службовців державного органу за поданням керівника державної служби і виборного органу первинної профспілкової організації (за наявності) на основі типових правил.

Правила внутрішнього службового розпорядку доводяться до відома всіх державних службовців під підпис.

Типові правила внутрішнього службового розпорядку затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Статтею 62 Закону визначено, що державний службовець зобов'язаний виконувати обов'язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також:

1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця;

2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців;

3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов'язки.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, ОСОБА_1 змінила замок на дверях до свого кабінету. Позивач стверджує, що у тому була необхідність, оскільки попередній замок зламався.

Відповідно до акту від 20.11.2018 року, складом комісії о 09:56 здійснено відкриття кабінету з надання адміністративних послуг управління економічного розвитку Олешківської РДА, зазначивши в акті, що 19 та 20.11.2018 року доступ до кабінету був обмежений, що унеможливило обліковувати звернення в журналі для отримання адміністративних послуг.

За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. (ч.7 ст.66 Закону № 889).

Відповідно до частини першої статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

За змістом частин першої, десятої, одинадцятої статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення. Суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов'язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

При цьому, згідно ст. 73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

За приписами частин першої та другої статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб'єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення (частини перша, друга статті 77 Закону № 889-VIII).

За приписами ч.ч. 1-2 ст. 67 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов'язків.

З матеріалів справи вбачається, що з 16.11 по 21.11.2018р. ОСОБА_1 перебувала на лікарняному. Згідно акту від 20.11.2018 року, складом комісії о 09:56 здійснено відкриття кабінету з надання адміністративних послуг управління економічного розвитку Олешківської РДА, де здійснює свої повноваження ОСОБА_1, зазначивши в акті, що 19 та 20.11.2018 року доступ до кабінету був обмежений, що унеможливило обліковувати звернення в журналі для отримання адміністративних послуг.

22.11.2018 року позивачу стало відомо про фізичне відкриття дверей її особистого кабінету.

Разом з тим, у вину позивачці ставиться те, що внаслідок вказаних дій, які виразилися у фізичному відкритті дверей кабінету комісією, вона спричинила порушення цілісності комунального майна.

При цьому саме дії комісії, що була утворена для відкриття дверей, безпосередньо призвели до тих наслідків, які ставляться в вину позивачці.

Крім того, в судовому засіданні представники відповідача не змогли надати суду пояснення де саме закріплено обов'язок працівників установи щодо зберігання ключів від кабінетів. Так, ч. 3 Інструкції №2 для посадових осіб про заходи пожежної безпеки від 23.10.2017 року передбачено, що ключі від службових приміщень знаходяться у працівників підрозділів, які працюють у даних приміщеннях. З метою попередження пожеж та надзвичайних ситуацій місце зберігання другого комплекту ключів від усіх службових приміщень - сейф начальника Управління. Відповідно до наказу № 22 від 27 серпня 2018 року Про затвердження правил внутрішнього службового розпорядку працівників управління економічного розвитку Олешківської районної державної адміністрації Херсонської області, визнано таким, що втратив чинність наказ № 27-к від 23.10.2017 року «Про затвердження правил внутрішнього трудового розпорядку працівників економічного та аграрного розвитку, інвестицій і туризму Олешківської районної державної адміністрації Херсонської області», яким затвердженна Інструкція № 2.

Отже, з вищевикладеного вбачається, що на час виникнення спірних правовідносин не було діючого нормативно-правового акту, яким би регламентувалось передача ключів від службових приміщень відповідальній особі.

При цьому, суд зауважує, що відкриття кабінету з надання адміністративних послуг управління економічного розвитку Олешківської РДА відбулось не у зв'язку із виникненням пожежі чи іншої надзвичайної ситуації.

Крім того, відповідачем в ході розгляду справи не надано доказів відносно порушення складу комісії будь - яких службових розслідувань.

Однак дані особи безпосередньо вчинили дії, що виразились у фізичному відкритті кабінету. Тоді як позивачка, дії якої не перебували у причинному зв'язку з цими обставинами, понесла дисциплінарне стягнення у виді догани.

Як вбачається з матеріалів справи, та не взято до уваги дисциплінарною комісією, під час проведення службового розслідування відповідач не врахував обставин, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби, а саме те що позивач має стаж позитивної державної служби, має численні подяки від суб'єктів звернення, що в свою чергу сприяє більш м'якшому виду дисциплінарного стягнення.

Крім того, суд вважає за необхідне вказати, що ні висновок службового розслідування, ні наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності не містять відомостей, який саме з дисциплінарних проступків, перелік яких наведено у ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу" ставиться в вину позивачці.

За змістом ст. 77 Закону України «Про державну службу», у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Однак, оспорюваний наказ, подання та висновок містять виключно загальні посилання на ст.8, 47 та 62 відповідного Закону.

Статтею 56 Конституції України передбачає, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Частиною першою статті 22 Цивільного кодексу України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до статті 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав; моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно зі статті 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: 1) якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; 2) якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування як запобіжного заходу тримання під вартою або підписки про невиїзд, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; 3) в інших випадках, встановлених законом.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв'язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Разом з тим, судам слід надати оцінку тому, чим саме підтверджується факт заподіяння моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, у чому саме полягає вина заподіювача та інші обставини, що мають значення для вирішення спору в цій частині.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Для відшкодування шкоди обов'язково необхідна наявність шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинно-наслідкового зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 30 січня 2018 року в справі № 804/2252/14.

В дланому разі суд не знаходить підстав для задоволення заявлених позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, оскільки позивачем не було надано до суду жодних доказів, які підтверджують завдання йому такої шкоди та не було доведено причинно-наслідкового зв'язку з предметом позову.

Відповідно до статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В даному разі відповідачем не доведено обґрунтованість застосованого дисциплінарного стягнення з урахуванням встановлених обставин, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

Згідно із статтею 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ст. 134 КАС України витрати, пов'язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Відповідно до ч. 5 ст. 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Позивач просив суд стягнути з відповідача 5100 грн. витрат на правову допомогу, з огляду на вищевикладене, суд, враховуючи складність справи та виконаних адвокатом робіт, приходить до висновку, що розрахунок суми судових витрат значно збільшений, а саме щодо підготовки та подання до Херсонського окружного адміністративного суду області адміністративного позову у розмірі 3840 грн. та підлягає зменшенню до 1000 грн., в іншій частині вимог про стягнення витрат на правову допомогу підлягають задоволенню у розмірі 1360 грн.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1, АДРЕСА_1) - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ начальника управління економічного розвитку Олешківської районної державної адміністрації Херсонської області від 10.12.2018 року №67-К про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарного стягнення у виді оголошення догани за порушення статей 8,47,62 ЗУ "Про державну службу".

Стягнути з управління економічного розвитку Олешківської районної державної адміністрації Херсонської області (, 75100, Херсонська область, м. Олешки, вул. Гвардійська, 24) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1, АДРЕСА_1) витрати на правову допогу у розмірі 2360 грн. (дві тисячі триста шістдесят грн.).

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П'ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 29 березня 2019 р.

Суддя Василяка Д.К.

кат. 106020000