Справа № 520/9570/18
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2019-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2019 р.Справа № 520/9570/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Тацій Л.В. , Григорова А.М. ,

за участю секретаря судового засідання Ткаченко А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 19.12.2018 року, головуючий суддя І інстанції: Бадюков Ю.В., м. Харків, повний текст складено 19.12.18 року по справі № 520/9570/18 за позовом ОСОБА_1 до Ізюмського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Ізюмського об'єднаного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в якому просила прийняти рішення про визнання бездіяльності начальника Ізюмського об'єднаного управління Пенсійного фонду України в Харківській області за запитом від 22.10.2018 року, а саме: неправомірної відмови в задоволенні запиту на інформацію та інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача та зобов'язати начальника Ізюмського об'єднаного управління Пенсійного фонду України в Харківській області за запитом позивача від 22.10.2018 року надати інформацію про черговість виконання Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.06.2018 року у справі № 820/3865/18 і повідомити його, як стягувача, про виділення коштів та періоду виплати пенсії на підставі постанови Барвінківського районного суду Харківської області від 01.04.2009 року у справі № 2а-9/09.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.12.2018 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Позивач, не погодившись з вказаною ухвалою суду, подав апеляційну скаргу, вважає, що висновки суду є помилковими, оскільки позивач в позовній заяві просив у відповідності до ст. ст. 194, 259-263 Кодексу адміністративного судочинства України розглянути справу за правилами спрощеного провадження за відсутності позивача, тому залишення позову без розгляду, з посиланням суду на неявку позивача є немотивованим та помилковим. Вказує , що ухвала не містить посилань на те , яким чином її неявка перешкоджала розгляду справи. Просить скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 19.12.2018 року та направити справу для продовження розгляду.

Сторони по справі повідомлені належним чином про день, час та місце судового розгляду апеляційної скарги.

Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні згідно приписів ст. 229 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи без розгляду позов в порядку п. 4 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд першої інстанції встановив, що позивач повторно не прибув до суду без поважних причин, заява про розгляд справи за його відсутності позивачем до суду не надходила.

Колегія суддів вважає наведені висновки суду першої інстанції такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, виходячи з наступного.

За приписами п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З аналізу вищевказаної норми вбачається, що необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду і відсутність поважних причин такого неприбуття в судове засідання або неповідомлення ним про причини неприбуття, за умови також відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі.

Колегією суддів встановлено, що ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.11.2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 29.11.2018 року (а.с. 2-3).

Вказана ухвала отримана ОСОБА_1 10.11.2018 року, про що свідчить її підпис в повідомленні про вручення поштового відправлення (а.с. 13).

Згідно протоколу судового засідання від 29.11.2018 року (а.с. 14) в судове засідання сторони не з'явилися, розгляд справи відкладено з причин першої неявки позивача до 19.12.2018 року.

Згідно поштового повідомлення (а.с. 20) ОСОБА_1 05.12.2018р. отримано судову повістку .

19.12.2018 року в судове засідання позивачка не з'явилися, що стало підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених зазначеними нормами процесуального закону, суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен, серед іншого, дослідити питання можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, а також з'ясувати, чи не наполягає відповідач на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 19.09.2018 року у справі № 826/10538/17 (провадження № К/9901/54003/18).

Колегія суддів зазначає, що підставою для залишення позову без розгляду є неявка позивача у судові засідання без поважних причин двічі чи більше разів, проте, з огляду на викладене, у даному випадку, не може йти мова про повторне не прибуття позивача до суду, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, оскільки вперше позивач не з'явився в судове засідання 29.11.2018 року, а вдруге у судове засідання 19.12.2018 року і саме 19.12.2018 року суд залишив позов без розгляду.

Крім того , відповідно до ч. 3 ст. 268 Кодексу адміністративного судочинства України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Також, суд першої інстанції ухвалою від 05.11.2018 року призначив справу до розгляду в порядку загального позовного провадження та не врахував заявлене в позові клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження за її відсутності.

Так , відповідно до вимог ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому частиною першою статті 259 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, враховуючи особливості розгляду справ за правилами спрощеного провадження, а саме, щодо можливості розгляду справи без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, у суду першої інстанції були відсутні перешкоди для розгляду справи у відсутності позивача.

За приписами ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

У справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13.01.2000 року та у рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28.10.1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Визначені вище обставини не були взяти до уваги при розгляді справи в суді першої інстанції.

За змістом ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Отже, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо наявності підстав для залишення позову без розгляду внаслідок порушення норм процесуального права, в зв'язку з чим ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 19.12.2018 року по справі № 520/9570/18 скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) Л.В. Тацій А.М. Григоров
Повний текст постанови складено 08.04.2019 року