Справа № 826/8089/18
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2019-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/8089/18 Суддя (судді) першої інстанції: Шевченко Н.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого-судді: Кучми А.Ю.

суддів: Аліменка В.О., Бєлової Л.В.,

за участю секретаря: Тищенко Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДАКС» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.12.2018 (м. Київ, дата складання повного тексту не зазначається) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДАКС» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування наказу, припису та постанови,-

В С Т А Н О В И Л А:

ТОВ «БУДАКС» звернулось з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконними та скасування наказу № 89 від 06.04.2018, постанови про накладення штрафу № 55/18/10/26-1/1005/02/2 від 10.05.2018 та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 27.04.2018, складених головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що оскаржувані наказ, постанова та припис відповідача не відповідають вимогам закону, є необґрунтованими, прийнятими без об'єктивного розгляду та підлягають скасуванню.

Згідно з відзивом на адміністративний позов позивачем допущено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, порушень прав позивача не відбулось, у той час, як захисту у судовому порядку підлягають лише порушені права.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.12.2018 у задоволенні вищевказаного адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог повністю.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що в питаннях порушених в зверненні гр. ОСОБА_2 не зазначено жодної підстави для здійснення позапланового заходу та жодного факту про порушення, що спричинило шкоду його правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави. Позаплановий захід у такому випадку здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. Судом першої інстанції залишено поза увагою те, що відповідач в порушення положень ст. 19 Конституції України реалізував повноваження іншого державного органу, який згідно ст. 38 Закону України «Про охорону праці» забезпечує державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці, а отже діяв поза межами своїх повноважень, що встановлює відсутність наслідків такої перевірки.

Згідно з відзиву на апеляційну скаргу позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності проведено у присутності суб'єктів містобудування. Посадовими особами Департаменту здійснено заходи контролю позивача з дотриманням Порядком № 553 та перевіряючим були надані всі документи для початку проведення перевірки. Під час проведення перевірки посадова особа Департаменту мала право встановлювати всі наявні порушення вчинені суб'єктом містобудування.

03.04.2019 у судове засідання суду апеляційної інстанції з'явились представники позивача та відповідача.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За матеріалами справи у відповідності до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011, на підставі електронного звернення ОСОБА_2 посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у місті Києві проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті будівництва: «Будівництво житлово-офісного комплексу з об'єктами соціально-побутового, торговельного призначення та підземним паркінгом на вул. Юрія Кондратюка, 1 в Оболонському районі міста Києва».

Перевіркою встановлено, що на об'єкті будівництва будівельні роботи виконуються з порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- складування будівельних конструкцій, виробів та матеріалів відбувається у непередбачених для цього місцях та не відповідає проекту виконання робіт;

- робочі місця і проходи до них, які розташовані на висоті більше ніж 1,3 м і на відстані менше ніж 2,0 м від межі перепаду по висоті частково не огороджені захисними огорожами;

- відсутнє сигнальне огородження зон з потенційними небезпечними виробничими факторами;

- не всі особи, що перебувають на будівельному майданчику забезпечені захисними касками, сигнальними жилетами;

- не всі технологічні, ліфтові та інші отвори в перекриттях та покриттях закриті настилами;

- біля в'їзду на будівельний майданчик відсутня схема рух автотранспорту;

- проходи на будівельному майданчику та на робочих місцях захаращені будівельним сміттям;

- не всі входи до будівлі, що споруджується обладнані суцільниліи захисними козирками;

- небезпечні зони, що виникають під час роботи баштових кранів і визначені будівельному генеральному плані об'єкта не позначені на території будівельного майданчика знаками небезпеки та попереджувальними написами;

- розведення електричних мереж відбувається у проходах та на робочих місцях без кріплення на опорах.

Під час перевірки здійснювалась фотофіксація.

За результатом позапланової перевірки відповідачем винесено припис від 27.04.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та за результатом вирішення матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 55/18/10/26-1/1005/02/2 від 10.05.2018, якою за порушення п. п. 6.3.4, 6.2.2, 4.16, 4.17, 4.19, 4.30, 6.2.19, 6.2.6, 6.1.9, 6.2.5, 7.2.5, 7.2.6, 6.4.3 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення» позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в сумі 79 290,00 грн.

Позивач, не погоджуючись з вказаними вище рішеннями, звернувся до суду першої інстанції з даним адміністративним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач наділений повноваженнями здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль, до позивача правомірно застосовано міру відповідальності у вигляді штрафу у розмірі, визначеному п. 8 частини третьої ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Щодо позовної вимоги про визнання незаконним та скасування наказу про проведення позапланової перевірки, то така вимога не підлягає задоволенню, оскільки в порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке породжує безпосередньо права чи обов'язки для позивача.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 (далі - Закон № 3038-VI), «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V від 05.04.2007 (далі - Закон № 877-V), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 (далі - Порядок № 553).

В преамбулі Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» вказано, цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом;

Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Відповідно до частини першої ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» дія цього Закону поширюється на відносини, пов'язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

У відповідно до частини четвертої ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Відповідно до частини п'ятої ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

В преамбулі Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вказано, цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини першої ст. 3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України «Про Генеральну схему планування території України», «Про основи містобудування», «Про архітектурну діяльність», «Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду», «Про землеустрій», іншими нормативно-правовими актами.

В даному випадку, як видно з положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вказані законодавчі акти не протирічать один одному, а тільки доповнюють та конкретизують діяльність певних суб'єктів на яких вони розповсюджуються, в даному випадку ДАБІ України при проведенні архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до частини другої ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Згідно зі змісту вказаної норми Закону, позивач є суб'єктом містобудування - генпідрядною організацією на об'єкті будівництва, а тому його діяльність регулюється спеціальним актом Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до частини ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва шляхом проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

На виконання положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», постановою Кабінетом Міністрів України № 553 від 23.05.2011 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яким визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб'єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об'єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров'я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб'єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб'єкта господарювання; об'єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб'єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб'єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб'єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб'єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об'єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб'єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов'язків суб'єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб'єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Відповідно до частини першої ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

В п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з нормами спеціального Закону № 3038-VI та порядку № 553 підстави для проведення позапланової перевірки є аналогічними, а саме - звернення фізичних і юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

В даному випадку дослідивши електронне звернення ОСОБА_2 колегія суддів доходить до висновку, що відповідач при винесенні наказу про проведення позапланової перевірки позивача діяв на підставі Закону №3038-VI та Порядку № 553.

Пояснення позивача, що відповідач безпідставно виніс наказ № 89 від 06.04.2018, оскільки в питаннях порушених в зверненні гр. ОСОБА_3 не зазначено жодної підстави для здійснення позапланового заходу та жодного факту про порушення, що спричинило шкоду його правам, законним інтересам, життю здоров'я, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави колегія суддів не приймає до уваги, тому що у зверненні вказано, що згідно дозволу на виконання будівельних робіт № 1826-О6/С від 31.12.2009 дозвіл видано на будівництво і в тому числі підземного паркінгу, а в сертифікатах, що засвідчують відповідність житлового будинку (Серія ІV № НОМЕР_1) будівельним нормам вказано тільки про чергу будівництва, а інформацію про будівництво не зазначено.

Виходячи з вищевикладеного відповідачем обґрунтовано враховано звернення скаржника та винесено наказ про проведення позапланової перевірки.

Відповідно до ст. 6 Закону № 877-V, підставами для здійснення позапланових заходів є: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом.

Як вбачається з матеріалів справи, працівниками відповідача було пред'явлено всі необхідні документи для проведення перевірки, а саме наказ та направлення для проведення позапланової перевірки, і останні були допущені до проведення перевірки за наслідками якої було складено акт та винесено припис. А тому твердження апелянта, що наказ про проведення перевірки є незаконним не заслуговують на увагу, тому що представники відповідача допущені до перевірки та провели її. В даному випадку необхідно оскаржувати та перевіряти наслідки проведеної перевірки, адже наказ вичерпав свою дію допуском представників відповідача до перевірки.

При невідповідності документів на проведення позапланової перевірки, позивач міг не допустити представників відповідача до проведення самої перевірки, а в разі допущення останніх, оскарженню підлягають тільки наслідки самої перевірки.

Відповідно до частини першої ст. 6 Закону №877-V, під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Згідно з ст. 7 Закону № 877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

В матеріалах справи є наказ та направлення на проведення позапланової перевірки, які відповідають вимогам Закону №3038-VI, Закону № 877-V та Порядку № 553. В наказі чітко вказано предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Виходячи з викладеного наказ винесено на законних підставах з дотриманням норм спеціального Закону та Порядку та скасуванню не підлягає.

За результатами проведеної перевірки та відповідно до п. п. 16, 17 Порядку № 553 посадовою особою Департаменту складено акт перевірки від 27.04.2018, в якому зазначені виявлені в ході перевірки порушення та видано генеральній підрядній організації - ТОВ «Будакс» обов'язковий до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.04.2018 з вимогою у термін до 28.05.2018 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку.

Акт та приписи підписані посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Також, за результатами перевірки складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27.04.2018 із фіксуванням суті правопорушення та повідомленням про розгляд справи про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності об 10:00 год. 10.05.2018 у приміщенні Департаменту.

Відповідачем в протоколі про правопорушення було встановлено порушення позивачем п. п. 6.3.4, 6.2.2, 4.16, 4.17, 4.19, 4.30, 6.2.19, 6.2.6, 6.1.9, 6.2.5, 7.2.5, 7.2.6, 6.4.3 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення».

Складені за результатами перевірки акт від 27.04.2018, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.04.2018 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27.04.2018 посадовою особою Департаменту були надіслані на адресу генеральної підрядної організації - ТОВ «Будакс» листом Департаменту № 10/26-4/2704/02/2 від 27.04.2018 рекомендованою поштовою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення № Р 010 (ф. № 119). Крім того, Департамент у зазначеному листі повідомив, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10:00 год. 10.05.2018 у приміщенні Департаменту.

Зазначені документи отримано уповноваженою особою зазначеної вище юридичної особи 02.05.2018, що підтверджується інформацією, яка міститься на повернутому до Департаменту повідомленні про вручення поштового відправлення № Р253.

Згідно з пп. 11 п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Фотофіксація підписана посадовою особою, яка проводила перевірку, а саме: головним інспектором будівельного нагляду відділу за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту ОСОБА_4 із зазначення дати 17.04.2018, адреси та часу. Фотофіксація здійснювалось посадовою особою Департаменту, як на території об'єкта будівництва так і за його межами.

У поданій відповідачем фотофіксації чітко вказано її дату та місце проведення, а також прізвище посадової особи, яка її здійснювала, доказів того, що дані фото були виконані без представника уповноваженої особи позивача, сторонніми особами чи з порушення норм чинного законодавства не надано. При цьому, законодавство не передбачає обов'язку встановлення, що саме за особа перебуває на будівельному майданчику, чи є вона співробітником підрядника та інше. Безпеку на будівельному майданчику має забезпечувати відповідний підрядник, на нього покладено дотримання будівельних норм та правил, в тому числі і щодо недопущення сторонніх осіб на майданчик, забезпечення огорожі та охорони майданчика, в даному випадку це позивач.

Так, норми ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» поширюються на загальнобудівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд (далі - будівельно-монтажні роботи).

В свою чергу, апелянтом не надано суду апеляційної інстанції будь-яких доказів, які б спростовували, наведені в приписі та акті перевірки порушення.

За наведених обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.

Керуючись ст.ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДАКС» залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.12.2018 - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 05.04.2019.

Головуючий-суддя:А.Ю. Кучма

Судді:В.О. Аліменко

Л.В. Бєлова