Справа № 640/1166/19
Суддя: Попрас В. О.
Дата ухвалення: 2019-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 640/1166/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2019 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Попрас В.О.,

при секретарі - Томіної І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про визнання протиправними дії суб'єкта владних повноважень, -

В С Т А Н О В И В :

До Київського районного суду м. Харкова за підсудністю з Харківського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1, в якому позивач просить визнати протиправними дії відповідача по збору інформації щодо позивача, здійснення моніторингу, проведенню перевірки достовірності відомостей, зазначених позивачем у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2017 рік та у повідомленнях про суттєві зміни у майновому стані та стягнути сплачений судовий збір, посилаючись на те, що згідно з наказом президента Національної академії правових наук України №32 від 03.03.2016р. позивача призначено на посаду Першого віце - президента Національної академії правових наук України з 10.03.2016р. Листом від 31.05.2018 управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України було витребувано від Національної академії правових наук України інформацію та копії документів відносно позивача, а саме: наказ про призначення на посаду, копію особової справи, посадові обов'язки, інформацію про ознайомлення з антикорупційним законодавством, повну інформацію про займану посаду, звання, категорію та інше. У листі зазначено, що управлінням захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України проводиться аналіз дотримання вимог антикорупційного законодавства суб'єктами, на яких поширюється дія Закону України «По запобігання корупції». Витребувавши у своє розпорядження усі документи, що дозволяли дійти висновку про належність позивача до суб'єктів декларування в розумінні Закону України «Про запобігання корупції», зібравши інформацію щодо позивача, здійснивши моніторинг і провівши перевірку достовірності відомостей, зазначених позивачем у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2017 рік та у повідомленнях про суттєві зміни у майновому стані, оперуповноваженим управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Долгих C.M. відносно позивача складено в одній справі та направлено до Київського районного суду м. Харкова два протоколи про одне адміністративне правопорушення за одним номером №298 але за різними датами від 19.07.2018 та від 20.08.2018 і різним змістом про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене частиною 2 статті 172-6 КУпАП. Постановою Київського районного суду м. Харкова від 12.10.2018р. на підставі ст.38, п.7 ч.1 ст.247 КУпАП у зв'язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП закрито провадження у адміністративній справі №640/13026/18 провадження №3/640/3720/18 про адміністративне правопорушення відносно позивача за ч.2 ст. 172-6 КУпАП. Згідно ч.1, ч.4 ст.51 Закону України «Про запобігання корупції», Національне агентство здійснює вибірковий моніторинг способу життя суб'єктів декларування з метою встановлення відповідності їх рівня життя наявним у них та членів їх сім'ї майну і одержаним ними доходам згідно з декларацією особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що подається відповідно до цього Закону. У разі виявлення за результатами моніторингу способу життя ознак корупційного правопорушення або правопорушення пов'язаного з корупцією, Національне агентство інформує про них спеціально уповноважені суб'єкти у сфері протидії корупції. Згідно ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено як інші спеціально уповноважені суб'єкти у сфері протидії корупції в тому числі і органи Національної поліції. Водночас наведені вище положення Закону України «Про запобігання корупції» не наділяють органи Національної поліції України повноваженнями щодо витребування будь - якої інформації чи документів з метою перевірки дотримання суб'єктами декларування вимог антикорупційного законодавства. Відсутні нормативно - правові акти загальнообов'язкового характеру, які б наділяли Національну поліцію України або її підрозділи повноваженнями та відповідними правами щодо здійснення моніторингу та проведення аналізу дотримання вимог антикорупційного законодавства суб'єктами, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції». Позивач вважає, що у відповідача відсутні повноваження щодо витребування копій документів стосовно позивача, проведення аналізу дотримання позивачем вимог антикорупційного законодавства в тому числі і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані, оскільки проведення такої перевірки належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції. Тобто обраний відповідачем спосіб отримання інформації за вказаними у листі від 31.05.2018р. №4149/39/119/01/2018 правовими підставами є діями по збору інформації щодо позивача, здійсненню моніторингу, проведенню перевірки достовірності відомостей, зазначених позивачем у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2017 рік та у повідомленнях про суттєві зміни у майновому стані та свідчить про фактичне виконання відповідачем повноважень інших державних органів, уповноважених на здійснення контролюючих функцій у сфері запобігання та протидії корупції.

Вищезазначений позов ОСОБА_1 про визнання протиправними дії суб'єкта владних повноважень спрямував для розгляду до Харківського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.12.2018 позов ОСОБА_1 до Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про визнання протиправними дії суб'єкта владних повноважень передано на розгляд до Київського районного суду м. Харкова за підсудністю.

Приймаючи вимоги ч.1 ст.23 КАС України, якою встановлено, що спори між адміністративними судами щодо підсудності не допускаються, справа розглядається Київським районним судом м. Харкова.

В судове засідання позивач та відповідач не з'явились, будучи належним чином повідомлені про місце і час розгляду справи, подали заяви про розгляду справи в їх відсутність. Представник відповідача подав до суду відзив на позов, в якому просили відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що відповідно до преамбули Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон № 1700-VII) ним визначаються правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень. Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що спеціально уповноважені суб'єкти у сфері протидії корупції - органи прокуратури, Національної поліції. Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції. Відповідно до статті 11 Закону України «Про запобігання корупції» виключно Національному агентству з питань запобігання корупції належать повноваження зокрема щодо: проведення аналізу стану запобігання та протидії корупції в Україні, діяльності державних органів, органів влади та органів місцевого самоврядування у сфері запобігання та протидії корупції; здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Для виконання своїх повноважень, у тому числі й зазначених вище, НАЗК надано ряд прав, зокрема: одержувати в установленому законом порядку за письмовими запитами від державних органів, органів влади, органів місцевого самоврядування, суб'єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об'єднань інформацію, необхідну для виконання покладених на нього завдань; проводити перевірки організації роботи із запобігання і виявлення корупції в державних органах, органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування, зокрема щодо підготовки та виконання антикорупційних програм; отримувати від осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, письмові пояснення з приводу обставин, що можуть свідчити про порушення правил етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, інших вимог та обмежень, передбачених цим Законом, щодо достовірності відомостей, зазначених у деклараціях осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом. Відповідно до вимог Закону України «Про Національну поліцію» Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, який у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України. Поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень, вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень, припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення, здійснює оперативно-розшукову діяльність відповідно до закону. Згідно з підпунктом 2 пункту 6 Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 № 877, Національна поліція для виконання покладених на неї завдань має право одержувати в установленому законодавством порядку від державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та їх посадових осіб, а також громадян та їх об'єднань інформацію, документи і матеріали, необхідні для виконання покладених на неї завдань. Департамент захисту економіки Національної поліції України, утворений постановою Кабінету Міністрів України від 13.10.2015 № 830, є міжрегіональним територіальним органом Національної поліції України. Відповідно до пункту 1 розділу І Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 07.11.2015 № 81, Департамент є міжрегіональним територіальним органом у складі кримінальної поліції Національної поліції України та згідно із законодавством України здійснює оперативно-розшукову діяльність. Так, шляхом моніторингу Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування оперуповноваженим міжрайонного відділу №1 (м. Харків) УЗЕ в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Долгих C.M., на виконання вимог ст.23 Закону України «Про Національну поліцію» в частині щодо вжиття заходів, спрямованих на виявлення адміністративних правопорушень, встановлено, що ОСОБА_1, перебуваючи на посаді Першого віце-президента Національної академії правових наук України відповідно до підпункту «в» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб'єктом на якого поширюється дія Закону, примітки до статті 172-6 КУпАП. Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Тому, з метою виконання обов'язку, передбаченого частиною 2 статті 251 КУпАП стосовно збору доказової бази у ході перевірки наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення в діях позивача, у межах повноважень, передбачених п.3 ч.1 ст.23 Закону України «Про Національну поліцію», підпунктом 2 пункту 6 Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 №877 (одержувати інформацію, документи і матеріали, необхідні для виконання покладених завдань), УЗЕ Харківської області Департаменту захисту економіки Національної поліції України було здійснено збір доказової інформації відносно ОСОБА_1 та вчинено інші дії, спрямовані на встановлення в його діях складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП. Зокрема, в рамках збору доказової бази, на підтвердження інформації, яка у вільному доступі міститься в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а також встановлення суб'єктивної сторони правопорушення (вини особи) УЗЕ в Харківській області було, направлено запит від 31.05.2018 № 4149/39/119/01-2018 за місцем його роботи з метою отримання копії наказу на призначення ОСОБА_1 на посаду, копії особової справи, посадові обов'язки, відомостей про ознайомлення його із вимогами Закону України «Про запобігання корупції». Вищенаведене свідчить про те, що УЗЕ в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України не ініціювало і не проводило перевірки дотримання ОСОБА_1 вимог антикорупційного законодавства, а здійснювало збір інформації відповідно до вимог ч.2 ст.251 КУпАП з метою доведення факту вчинення позивачем адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП, інформацію про вчинення якого виявлено шляхом моніторингу Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Аналіз норм права, якими визначено правовий статус УЗЕ в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України і порядок провадження у справах про адміністративні правопорушення та аналіз матеріалів адміністративного провадження відносно ОСОБА_1, вказують на те, що відповідач здійснював збір інформації щодо неповідомлення або несвоєчасно повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані позивачем, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за наявності правової підстави, в межах реалізації наданих повноважень та у спосіб, передбачений законодавством.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Наказом президента Національної академії правових наук України №32 від 03.03.2016 ОСОБА_1 призначено на посаду Першого віце-президента Національної академії правових наук України з 10.03.2016.

Листом від 31.05.2018р. №4149/39/119/01/2018 т.в.о начальника управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Рябець А.В. від Національної академії правових наук України витребувано інформацію та копії документів відносно ОСОБА_1, а саме: наказ про призначення на посаду, копію особової справи, посадові обов'язки, інформацію про ознайомлення з антикорупційним законодавством, повну інформацію про займану посаду, звання, категорію та інше.

Оперуповноваженим управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Долгих C.M. відносно ОСОБА_1 складено два протоколи про одне адміністративне правопорушення за номером №298 від 19.07.2018 та від 20.08.2018 про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Постановою Київського районного суду м. Харкова від 12.10.2018 на підставі ст.38, п.7 ч.1 ст.247 КУпАП у зв'язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП, закрито провадження у адміністративній справі №640/13026/18 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, за ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями ч.2 ст.2 КАС України в справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014р. № 1700-VII (далі-Закон №1700-VII).

Згідно ст.11 Закону № 1700-VII виключно Національному агентству з питань запобігання корупції належать повноваження щодо: проведення аналізу стану запобігання та протидії корупції в Україні, діяльності державних органів, органів. влади Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування у сфері запобігання та протидії корупції; здійснення моніторингу, координації та оцінки ефективності виконання Антикорупційної стратегії; здійснення моніторингу та контролю за виконанням актів законодавства з питань, зокрема, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб; здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Положеннями ст.12 Закону № 1700-VII визначено, що для виконання своїх повноважень, у тому числі й зазначених вище, Національному агентству з питань запобігання корупції надано ряд прав, зокрема: одержувати в установленому законом порядку за письмовими запитами від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб'єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об'єднань інформацію, необхідну для виконання покладених на нього завдань; проводити перевірки організації роботи із запобігання і виявлення корупції в державних органах, органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування, зокрема щодо підготовки та виконання антикорупційних програм; отримувати від осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, письмові пояснення з приводу обставин, що можуть свідчити про порушення правил етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, інших вимог та обмежень, передбачених цим Законом, щодо достовірності відомостей, зазначених у деклараціях осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно ч.1 ст.48 Закону № 1700-VII Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб'єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль.

Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством (ч.3 ст.48 Закону №1700-VII).

Відповідачі у своїх запереченнях посилалися на ст.23 Закону України «Про національну поліцію», яким встановлено, що поліція вживає заходів з метою виявлення, зокрема, адміністративних правопорушень.

Пунктом 3 розділу II Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 07.11.2015 р. № 81 (далі - Положення) встановлено, що одним із основних завдань Департаменту захисту економіки Національної поліції України є протидія корупційним правопорушенням і правопорушенням, пов'язаним з корупцією.

Згідно пп. 2 п. 2 розділу IV Положення, пpaцiвники Департаменту, у тому числі і його відокремлених територіальних підрозділів, мають право складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до суду у встановленому порядку.

Відповідно до пп.2 п.6 Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015р. № 877, Національна поліція для виконання покладених на неї завдань має право одержувати в установленому законодавством порядку від державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та їх посадових осіб, а також громадян та їх об'єднань інформацію, документи і матеріали, необхідні для виконання покладених на неї завдань.

Так, ч.2 ст.172-6 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Частиною 2 статті 251 КУпАП обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 65 Закону 1700-VII встановлено, що з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення або невиконанню вимог цього Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб'єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Тобто підставою застосування вищевказаних норм є наявність факту вчинення адміністративного правопорушення конкретною особою, в той час як вказані положення законодавства не наділяють органи Національної поліції України повноваженнями щодо витребування будь-якої інформації чи документів з метою перевірки дотримання особами вимог законодавства та можливого виявлення (чи не виявлення) порушень, які можуть містити ознаки адміністративного правопорушення.

Таким чином, у відповідача відсутні повноваження щодо витребування у роботодавця письмових пояснень та копій документів, оскільки чинним законодавством відповідач не наділений обов'язками щодо проведення перевірки дотримання антикорупційного законодавства, оскільки проведення такої перевірки належить до виключної компетенції НАЗК.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку, що слід визнати протиправними дії відповідача по збору інформації щодо позивача, здійснення моніторингу, проведенню перевірки достовірності відомостей, зазначених позивачем у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2017 рік та у повідомленнях про суттєві зміни у майновому стані.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 5, 8, 14, 22, 72-79, 211, 220, 241-246, 250, 271, 286 КАС України, Законом України «Про запобігання корупції», Законом України «Про Національну поліцію», суд -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправними дії Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України по збору інформації щодо позивача, здійснення моніторингу, проведенню перевірки достовірності відомостей, зазначених позивачем у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2017 рік та у повідомленнях про суттєві зміни у майновому стані.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

СУДДЯ