Справа № 520/1222/19
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2019-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2019 р. № 520/1222/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Єгупенка В.В.,

за участю секретаря судового засідання - Чайкіної Н.Е.,

за участю:

представника позивача - Яковенко С.В.,

відповідача - ОСОБА_2,

представника відповідача - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративний позов Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (м. Конституції, 7, м. Харків) до ОСОБА_2 (вул. Агрономічна, 46) про зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з вищевказаним позовом, в якому позивач просив зобов'язати ОСОБА_2 (АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1) власними силами або за власний рахунок знести самочинно влаштовану прибудову до житлового будинку літ. «А-1» та самочинно побудований двоповерховий гараж-сарай з силікатної цегли, що розташовані по АДРЕСА_1.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив задовольнити позов.

Відповідач та представник відповідача проти позову заперечували, просили відмовити в задоволенні позовних вимог.

Заслухавши пояснення представника позивача, відповідача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи адміністративного позову, суд дійшов наступного.

Судовим розглядом встановлено, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради було проведено позапланову перевірку на об'єкті «Об'єкт будівництва «Домоволодіння по АДРЕСА_1», за результатами якої контролюючим органом було складено акт № 905-А від 06.09.2018 (а.с.17-20).

Згідно інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон та нерухомого майна та Реєстру прав власності на нерухоме майно Державного реєстру Іпотек Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна житловий з надвірними будівлями загальною площею 89,7 кв. м житловою площею, 52, 6 кв.м по АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності: 27/100 ОСОБА_2, 14/100 та 27/100 ОСОБА_4, 32/100 ОСОБА_5 (а.с.35-36).

Відповідачем під час перевірки встановлено , що ОСОБА_2 по АДРЕСА_1 виконуються роботи з реконструкції житлового будинку літ. «А-1» з будівництвом прибудови до житлового будинку, а саме: зводяться стіни з силікатної цегли.

Контролюючий орган зазначає, що конфігурація житлового будинку літ. «А-1» не відповідає представленому технічному паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1, інв. справа 11673, рестр. 1073, виконаний Харківським міським бюро технічної інвентаризації станом на 13.06.2006. Також на території домоволодіння розташовано двоповерховий гараж-сарай з силікатної цегли, який було побудовано у 2013 році, що підтверджується постановою Адміністративної комісії Червонозаводського району № 32/10 від 07.08.2013 (а.с.16). Будівля гаражу-сараю в паспорті БТІ не заінвентаризована. Документів, що посвідчують право власності на будівлю гаражу - сараю ОСОБА_2 не представлено.

В Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно- будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, інформація щодо об'єкта за адресою: АДРЕСА_1 відсутня.

Вказані дії ОСОБА_2 щодо самочинного улаштування прибудови до вказаного житлового будинку та будівництва двоповерхової о гаражу-сараю без отримання документа, що надає право на виконання будівельних робіт є порушенням п. 1 ч.1 ст. 34, ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 06.09.2018 відносно ОСОБА_2 було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП (а.с.21).

06.09.2018 № 905-Пр-З відповідачем надано припис з вимогою негайно зупинити проведення будівельних робіт та припис від 06.09.2018 № 905-Пр-У про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил зі строком виконання до 06.11.2018 (а.с.22-23).

Постановою начальника Інспекції від 13.09.2018 № 905-П ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу (а.с.24).

Листом від 11.09.2018 ОСОБА_2 повідомила, що зупинила будівельні роботи, які виконувала за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.26).

За результатами поточної позапланової перевірки встановлено, що з моменту видачі припису щодо зупинення підготовчих та будівельних робіт від 06.09.2018 № 905-Пр-З будівельні роботи на об'єкті не проводились. Вимоги припису від 06.09.2018 № 905-Пр-З - виконано.

З метою перевірки виконання вимог припису від 06.09.2018 № 905-Пр-У відповідно до направлення Інспекції від 07.11.2018 № 1189-Н здійснено вихід на вказаний об'єкт. Встановлено, що об'єкт знаходиться в незмінному стані, суб'єкт містобудування, що має відношення до даного об'єкта з відповідними підтверджуючими документами був відсутній (а.с.31).

ОСОБА_2 направлено лист від 13.11.2018 № 3097/0/250-18 з вимогою прибути до Інспекції з правовстановлюючими документами для розгляду питання виконання вимог припису від 06.09.2018 № 905-Пр-У (а.с.32).

Станом на теперішній час, в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, інформація щодо об'єкта за адресою: АДРЕСА_1 відсутня. Інформація про виконання вимог припису від 06.09.2018 №905-Пр-У до Інспекції не надходила. ОСОБА_2 або уповноваженою особою не представлено документів, що підтверджують виконання вимог припису.

З урахуванням зазначених обставин, відповідач вважає вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 06.09.2018 № 905-Пр-У виданого Інспекцією ОСОБА_2 стосовно об'єкта будівництва, що розташований по вул. Агрономічна, 46, у м. Харкові не виконаним, що є порушенням пп. «а» п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 пп. 3 п. 11 та абз. 4 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 Х» 553.

Відповідно до положень ст.375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням. Правові наслідки самочинної забудови, здійсненої власником на його земельній ділянці, встановлюються статтею 376 цього Кодексу.

Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466.

Відповідно до ДБН А 2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» нове будівництво - це будівництво будинків, будівель, споруд, їх комплексів, що здійснюється з метою створення об'єктів виробничого і невиробничого призначення, а також лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури, в тому числі добудова зупинених об'єктів незавершеного будівництва.

Згідно ДБН А.2.2-3:2014 3.17 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Згідно положень ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки, реконструкція та капітальний ремонт» прибудова - це вид реконструкції, при якій збільшується площа забудови житлового будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку.

Частиною 5 ст.26 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування (ч.1 ст.29 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»).

За ч.2 ст.29 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва.

За правилами ч.3 ст.29 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються: 1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію; 2) копія документа, що посвідчує право власності на об'єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації); 3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; 4) витяг із Державного земельного кадастру.

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовник також додає містобудівний розрахунок, що визначає інвестиційні наміри замовника, який складається у довільній формі з доступною та стислою інформацією про основні параметри об'єкта будівництва.

Цей перелік документів для надання містобудівних умов та обмежень є вичерпним.

Витяг з містобудівного кадастру для формування містобудівних умов та обмежень до документів замовника додає служба містобудівного кадастру (у разі її утворення).

Перелік об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

Відповідно до ДБН А.2.2-3:2014 3.17 проектна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси об'єктів будівництва.

Проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Відповідно до ст.7 ЗУ «Про архітектурну діяльність» проект об'єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов'язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Проект об'єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат.

Проектна документація на будівництво об'єктів, розроблена відповідно до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, не підлягає погодженню з відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, органами охорони культурної спадщини, державної санітарно-епідеміологічної служби і природоохоронними органами.

Проекти об'єктів архітектури затверджуються замовником. Затвердження проектів об'єктів архітектури, які споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Перед затвердженням проектів у випадках, визначених статтею 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється оцінка їх впливу на довкілля та проводиться експертиза.

Порядок розроблення проектної документації на будівництво об'єктів затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 № 45.

Згідно ст.11 ЗУ «Про архітектурні діяльність» під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об'єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Відповідно п.1 ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається (ч.2 ст.36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Враховуючи положення вищезазначених норм права, об'єкт «Домоволодіння по АДРЕСА_1» є самочинним будівництвом, як такий, що будується без документа, що надає право на виконання будівельних робіт, документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, затвердженого у встановленому порядку проекта або будівельного паспорта.

Частиною 7 ст.376 ЦК України встановлено, що у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов'язана відшкодувати витрати, пов'язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Згідно абз.2 п.1 ст.38 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Відповідач в установлений строк добровільно не виконав вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.09.2018 №905-Пр-У.

Враховуючи, що відповідачем не виконано вимог припису від 06.09.2018 № 905-Пр-У у встановлені строки, суд вважає позовні вимоги Інспекції такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Приписами ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

За правилами ч.2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Стягнення з відповідача судового збору при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень вимогами чинного КАС України не передбачено.

Керуючись ст.ст. 5-10, 72, 73, 74, 77, 139, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (м. Конституції, 7, м. Харків) до ОСОБА_2 (вул. Агрономічна, 46) про зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити.

Зобов'язати ОСОБА_2 (АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1) власними силами, за власний рахунок знести самочинно влаштовану прибудову до житлового будинку літ. «А-1» та самочинно побудований двоповерховий гараж-сарай з силікатної цегли, що розташовані по АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 08.04.2019.

Суддя В.В. Єгупенко