Справа № 401/975/19
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2019-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

08 квітня 2019 року м. Кропивницький Справа № 401/975/19

провадження № 2-іс/340/29/19

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Кармазина Т.М., розглянувши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, РНОКПП: НОМЕР_1) до

Державного виконавця ВПВК Управління ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області Улюшева Б.В. (АДРЕСА_2)

третя особа: Власівська селищна рада (27552, Кіровоградська обл., м. Світловодськ, смт. Власівка, вул. Першотравненва, 69, )

про визнання незаконною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Світловодського міськрайонного суду у Кіровоградській області з позовною заявою, в якій просить визнати незаконною та скасувати постанову державного виконавця ВПВК Управління ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області Улюшева Б.В. від 04.12.2018 р. по ВП №57707455.

Ухвалою судді Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15.03.2019 матеріали даного адміністративного позову передано на розгляд до Кіровоградського окружного адміністративного суду.

Суддя, ознайомившись з матеріалами позовної заяви, встановив, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Відповідно до ч.3 ст.287 КАС України відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

Згідно ст.1 Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" примусове виконання судових рішень і рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) покладається на органи державної виконавчої служби та у визначених Законом України "Про виконавче провадження" випадках - на приватних виконавців.

Статтею 6 Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" визначено, що систему органів примусового виконання рішень становлять:1) Міністерство юстиції України; 2) органи державної виконавчої служби, утворені Міністерством юстиції України в установленому законодавством порядку.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно подати до суду позовну заяву з визначенням відповідача по справі у відповідності до ч.3 ст.287 КАС України та ст.6 Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".

Згідно ч.ч.1, 2, 4 ст.49 КАС України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред'явивши позов до однієї або декількох сторін. Задоволення позову таких осіб має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача. У разі вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, розгляд адміністративної справи за клопотанням учасника справи починається спочатку.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

У позовній заяві позивачем зазначено Власівську селищну раду, як третю особу.

Однак, позивачем, в порушення вищенаведених норм КАС України, не зазначено на стороні позивача або відповідача він бажає залучити дану особу. Крім того, не конкретизовано, яким чином рішення у справі може вплинути на її права, свободи, інтереси або обов'язки, а також не зазначено на яких підставах дану третю особу належить залучити до участі у справі.

Таким чином, позивачу необхідно подати до суду позовну заяву, із дотриманням КАС України, та із зазначенням на стороні позивача або відповідача він бажає залучити третю особу - Власівську селищну раду, а також конкретизувати, на яких підставах дану третю особу належить залучити до участі у справі, та яким чином рішення у справі може вплинути на її права, свободи, інтереси або обов'язки.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Звертаючись до суду, позивачем не додано до позовної заяви доказ сплати судового збору. При цьому, подано клопотання про відстрочення сплати судового збору у відповідності до ст.8 Закону України "Про судовий збір". В обґрунтування клопотання посилається на те, що сплатити судовий збір наразі не має можливості, оскільки є безробітним.

Вирішуючи клопотання, суд виходить з того, що відповідно до частин 1, 2 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Статтею 8 вказаного Закону передбачені умови відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Так, згідно з частиною 1 цієї статті враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Відповідно до частини 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, позивачем не додано жодного доказу на підтвердження обставин неможливості сплати судового збору у визначеному законом розмірі (довідка з податкового органу про відсутність доходів тощо).

Відтак, враховуючи наведене, а також з огляду на відсутність умов, передбачених частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", суд не вбачає підстав для відстрочення позивачу сплати судового збору, тому його клопотання є безпідставним та задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011 (далі за текстом - Закон), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону визначено розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, тобто 768,40 грн.

Таким чином, сума судового збору, яка підлягає сплаті за подання до суду даного адміністративного позову, який містить позовну вимогу немайнового характеру, становить 768,40.

За правилами статті 9 Закону судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст.287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Також і відповідно до ст.74 Закону України "Про виконавче провадження", рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом 10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач вказує, що він в січні 2019 року отримав оскаржувану постанову, при цьому не зазначає коли саме.

Однак, позивач звернувся до суду з даним позовом 12.03.2019 р., тобто з пропуском строку звернення до адміністративного суду.

Що свідчить про пропуск позивачем строку звернення до адміністративного суду з даною позовною вимогою.

Згідно з положеннями ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем разом з позовною заявою подано клопотання про поновлення строку на оскарження дій державного виконавця, в якому позивач посилається на те, що він в установлений законом строк звернувся до суду із скаргою на дії державного виконавця та ухвалою суду від 02.01.2019 р. в справі №401/3513/18 було відкрито помилково провадження в порядку цивільного судочинства, тому вважає, що строк на пред'явлення позову пропущено ним з поважних причин.

Однак, суд не приймає посилання позивача викладені в клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оскільки позивач звертався до суду, оскаржуючи дії державного виконавця. При цьому йому достовірно було відомо про постанову про закінчення виконавчого провадження від 04.12.2018. Тобто вказані обставини не є поважними причинами, які об'єктивно перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду з даним позовом.

Тому, суддя не вбачає підстав для визнання вказаних позивачем підстав для поновлення строку звернення до суду поважними, оскільки позивач мав можливість своєчасно звернутися до суду за захистом своїх прав, свобод чи інтересів у встановлений законодавством строк.

Згідно ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно подати до суду позовну заяву з визначенням відповідача по справі у відповідності до ч.3 ст.287 КАС України та ст.6 Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів"; зазначити на стороні позивача або відповідача він бажає залучити третю особу - Власівську селищну раду, а також конкретизувати, на яких підставах дану третю особу належить залучити до участі у справі, та яким чином рішення у справі може вплинути на її права, свободи, інтереси або обов'язки; квитанцію про сплату судового збору у встановленому законодавством розмірі та докази зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України або докази на підтвердження обставин неможливості сплати судового збору у визначеному законом розмірі; клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши поважні причини пропуску строку.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху, з встановленням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотань позивача про поновлення строку звернення до суду та відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного виконавця ВПВК Управління ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області Улюшева Б.В., третя особа: Власівська селищна рада, про визнання незаконною та скасування постанови - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому ст.256 КАС України та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. Кармазина