Справа № 1.380.2019.000968
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2019-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 1.380.2019.000968
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

05 квітня 2019 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Коморний О.І.,

секретар судового засідання Редкевич О.Р.

з участю:

представник позивача не прибув

представник відповідача Антонів Н.С.

при розгляді у відкритому судовому засіданні справи за позовом Державної екологічної інспекції у Львівській області про вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду до Львівського національного аграрного університету -

в с т а н о в и в:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Державної екологічної інспекції у Львівській області про вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду, шляхом зупинення діяльності Львівського національного аграрного університету щодо здійснення забору підземних прісних вод з наступних водозаборів:

- свердловина №2/4-ІД підземний водозабір «Сторонятин-Ситихів» розташована за межами с. Стронятин Жовківського району Львівської області;

- свердловина № 1/5-ЗД (резервна) підземний водозабір «Ситихів» розташована в с. Ситихів Жовківського району Львівської області;

- Водозабір - каптажі 6-ти джерел (резервні) розташовані за межами с. Малехів Жовківського району Львівської області;

- свердловина №104 розташована в с. Малі Підліски Жовківського району Львівської області;

- свердловина №4 (А-6803) м. Дубляни та № 5а (111221/5а) м. Дубляни - підземний водозабір «Дубляни» розташовані в м. Дубляни Жовківського району Львівської області.

Ухвалою суду від 05.03.2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено справу до судового розгляду на 20.03.2019 року.

У судове засідання 20.03.2019 року позивач не прибув, належним чином повідомлений про дату час та місце розгляду справи, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (отримано представником позивача 13.03.2019 року). Про причини неприбуття суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав. Розгляд справи судом відкладено на 05.04.2019 р.

У судове засідання 05.04.2019 року позивач повторно не прибув, про причини неприбуття суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав, належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (отримано 27.03.2019 року).

Оскільки, позивач повторно не з'явився, суд дійшов висновку, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду, виходячи з наступного.

Справа призначалась до розгляду судовому засіданні, проте 20.03.2019 року та 05.04.2019 року позивач в судові засідання не прибув, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце їх проведення. Заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходило.

Згідно імперативної норми п.4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведена норма передбачає залишення позовної заяви без розгляду при встановленні судом, що позивач: 1) належним чином та у строк, установлений КАС України, отримав повістку про виклик в суд; 2) повторно та без поважних причин не прибув у судове засідання; 3) не подав повідомлення про причини такого неприбуття; 4) не подав заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, у разі не встановлення судом хоча б однієї із наведених обставин, відсутні правові підстави для залишення позовної заяви без розгляду згідно п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Судом встановлено, що позивач двічі підряд повідомлявся судом судовими повістками у порядку та строк встановлений ст.126 КАС України, повторно без поважних причин не прибув у судове засідання, не направив представника у судове засідання, не подав доказів поважності причин неможливості направити представника та не подавав клопотань про розгляд справи за його відсутності. Відтак невиконання судом імперативної норми п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України за вищевказаних обставин може бути розцінено відповідачем як зацікавленість суду у розгляді і вирішенні справи на користь позивача, викликати у відповідача обґрунтоване переконання в упередженості суду та стати підставою для недовіри суду і подачі відповідної заяви про відвід.

Згідно ч.2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Суд розцінює неприбуття в судові засідання позивача, як втрату позивачем процесуального інтересу до розгляду та вирішення справи.

Згідно із ч. 4 ст. 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Оскільки відповідно до п. 4. ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Керуючись ст.240, 241-246, 256, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

постановив :

1. Позовну заяву Державної екологічної інспекції у Львівській області про вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду до Львівського національного аграрного університету - залишити без розгляду.

2. Судові витрати поверненню не підлягають.

Ухвала суду може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Згідно ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку та строки згідно ст. 256 КАС України.

Повний текст ухвали складений 08.04.2019 р.

Суддя Коморний О.І.