Справа № 160/9472/18
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2019-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 березня 2019 року Справа № 160/9472/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.,
за участі секретаря судового засідання - Вербного Д.С.;
представника позивача - Анісової О.І.;
представника відповідача - Куреденко О.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма Системосервіс» до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання неправомірними та скасування постанов, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма Системосервіс» (далі - ТОВ «Фірма Системосервіс», позивач) до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради (далі - відповідач), в якій позивач просить:
- визнати неправомірною та скасувати постанову Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради №29/17/23-51/1884 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.11.2018 року, якою на ТОВ «Фірма Системосервіс» накладено штраф у сумі 165690,00 грн.;
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.12.2018 відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.
04.01.2019 року від Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради до суду надійшов письмовий відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого, зазначено що під час здійснення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, складання акту перевірки, протоколу, припису, а також під час винесення оскаржуваних постанов від 02.11.2018 року №29/17/23-51/1884, №30/17/23-51/1885 відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а відтак підстави для задоволення позову відсутні. Також зазначено про те, що відповідно до вимог припису № 46 від 18.10.2018 року ТОВ «Фірма Системосервіс» зобов'язано було до 18.11.2018 року усунути виявлені правопорушення по об'єкту будівництва (привести у відповідність проектну документацію) та 02.11.2018 року привести у відповідність вимогам чинного законодавства виконавчу документацію по об'єкту, однак позивач не виконав вимоги припису та не усунув, виявлені в ході позапланової перевірки, правопорушення.
Представник позивача позовну заяву підтримала та просила задовольнити позовні вимоги з огляду на викладені в ній обставини.
Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала та просила відмовити в задоволенні позовної заяви, з огляду на викладені у відзиві обставини.
Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, суд встановив наступне.
На підставі висновків акту перевірки, інспектором складено два протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 18.10.2018 року, в яких наведено зміст виявлених порушень, та винесено припис №46 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 18.10.2018 року.
В приписі відповідачем надано позивачу строк на усунення виявлених під час перевірки правопорушень:
- до 18.11.2018 року для приведення у відповідність проектної документації;
- до 02.11.2018 для приведення у відповідність нормативним вимогам виконавчої документації по зазначеному об'єкту.
Також, вимоги припису зобов'язують позивача повідомити Відділ з питань ДАБК виконкому Криворізької міської ради про виконання припису у строк до 17.11.2018 року.
ТОВ «Фірма Системосервіс» листом № 296 від 01.11.2018 року повідомило контролюючий орган про виконання вимог припису №46 від 18.10.2018 року, що підтверджується накладною кур'єрської служби.
Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради повідомлення позивача про виконання припису отримано 20.11.2018 року.
Але 02.11.2018 року Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради винесено:
- постанову № 29/17/23-51/1884 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.11.2018 року, якою ТОВ «Фірма Системосервіс» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 165690,00 грн. (розроблення проектної документації з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності);
Не погоджуючись із прийнятими постановами, позивач звернувся з позовною заявою до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Відповідно до ч. 4 ст. 4 зазначеного Закону, виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).
Відповідно до ч. 7 ст. 4 зазначеного Закону, у разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов'язків суб'єкта господарювання або повноважень органу державного нагляду (контролю), така норма трактується в інтересах суб'єкта господарювання.
Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294 визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (далі - Положення № 294).
Основними завданнями Державної архітектурно-будівельної інспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил (п. 3 Положення № 294).
Пунктом 4 Положення № 294 визначено, що до покладених на Держархбудінспекцію завдань, окрім іншого, остання здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності.
Водночас, пунктом 7 Положення №294 передбачено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).
Відповідно до п. 1 Порядку № 553 під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб'єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об'єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту З статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Згідно з п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
П.п.16-20, 22 Порядку № 553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).
Керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об'єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об'єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Згідно з пп. 2-4 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою кабінету Міністрів України № 244 від 06.04.1995 року (далі - Порядку № 244), справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: 1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; 2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; 3) Держархбудінспекцією.

Накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому-четвертому пункту 2, мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду.

Штрафи накладаються на суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб'єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У разі вчинення одним суб'єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності штраф накладається за кожне правопорушення окремо.

У разі вчинення одного правопорушення у сфері містобудівної діяльності декількома суб'єктами містобудування штраф накладається на кожного з них.

Відповідно до п. 15-16 Порядку № 244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Згідно з п. 22 Порядку № 244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Відповідно до абз. 2 ч.1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно з п.6 ч.3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже, обов'язковою передумовою застосування до суб'єкта господарювання штрафних санкцій, передбачених абз. 2 ч.1, п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», що застосовані до позивача, є наявність події правопорушення у вигляді недоліків проектної та виконавчої документації по об'єкту будівництва «Система моніторингу стічних вод ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг». Будівництво пускового комплексу - пост контролю № 2 за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, буд. 1».

Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що позивачем надано належні та допустимі докази відсутності порушень, що визначені в акті перевірки № 8 від 18.10.2018 року та в оскаржуваних постановах про накладення штрафу.

Так, у постанові відповідача № 29/17/23-51/1884 від 02.11.2018 року зазначено про наступні недоліки проектної документації, розробленої позивачем: відсутні технічні умови; не розроблений розділ «Оцінка впливу на навколишнє середовище» (п.19 Завдання на проектування від 25.08.2015 року); не проведено інженерні вишукування на стадії виконання робочої документації, що є правопорушенням, передбаченим абз. 2 ч.1 ст. 2 Закону № 208/94.

Судом досліджено наданий позивачем до матеріалів справи комплект проектної документації (робочий проект (шифр СМНГ.00115.), у якому наявні: Розділ «Оцінка впливу на навколишнє середовище» Робочого проекту «Система моніторингу стічних вод ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг». Будівництво пускового комплексу - пост контролю № 2 за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, буд. 1», в тому числі публікація Заяви про наміри в друкованому ЗМІ: «Городское справочное издание Горсправка» №1 (412), 01.10.2015 року, заява про наміри, затверджена виконкомом Криворізької міської ради від 03.12.2015 року; Технічні умови стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок № 101/19592-00; інженерно-геологічні вишукування 16075-ИГ, ПЗ.

Зміст наведеної документації спростовує висновки посадових осіб відповідача, які викладені в акті перевірки № 8 від 18.10.2018 року та постанові про накладення штрафу № 29/17/23-51/1884 від 02.11.2018 року.

Крім того, висновки про недоліки розробленої позивачем проектної документації спростовуються також наявним в матеріалах справи експертним звітом ДП «Укрдержбудекспертиза» щодо розгляду проектної документації в частині міцності, надійності та довговічності об'єкта будівництва, за робочим проектом від 15.01.2019 року, в якому зазначено про відповідність розробленої проектної документації вимогам чинного законодавства України.

У постанові №30/17/23-51/1885 від 02.11.2018 року відповідачем зазначено про наступні недоліки веденої позивачем виконавчої документації на об'єкті будівництва: на актах закриття прихованих робіт в п.2 відсутні посилання на конкретні номери креслень і дата їх складання, в п.3 - відсутні застосовані найменування матеріалів, конструкцій з посиланням на сертифікати або інші документи; виконавчі схеми не підписані геодезистом, виконробом та головним інженером генпідрядника (підрядника), відсутні дати, що є правопорушенням, передбаченим п.6 ч.3 ст. 2 Закону № 208/94.

Судом досліджено наявний в матеріалах справи комплект виконавчої документації по об'єкту «Система моніторингу стічних вод ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг». Будівництво пускового комплексу - пост контролю № 2 за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, буд. 1», в тому числі акти закриття прихованих робіт акти закриття прихованих робіт за серпень 2018 року, виконавчі схеми, журнали виконання будівельних робіт, в яких зазначена інформація, про відсутність якої стверджується відповідачем, зокрема, в актах прихованих робіт наявні посилання на номери, дати креслень, вказані найменування використовуваних матеріалів, конструкцій тощо, а також виконавчі схеми містять підписи відповідальних осіб, що спростовує висновки Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про наявність перелічених у акті перевірки недоліків виконавчої документації.

Крім того, стверджуючи про недоліки виконавчої документації позивача, контролюючим органом кваліфіковано їх як порушення вимог п. 4.8. та додатку В ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва». При цьому, ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» затверджені наказом Мінрегіону України № 115 від 05.05.2016 року та набули чинності з першого числа місяця, що настає через 90 днів з дня їх опублікування. Одночасно проектна документація, що перевірялася відповідачем, була розроблена позивачем та затверджена замовником в 2015 році, тобто до введення в дію ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва», що виключає можливість застосування до спірних правовідносин зазначених будівельних норм, оскільки станом на дату розроблення спірної проектної документації були чинні ДБН А.3.1-5:2009 «Організація будівельного виробництва», порушення вимог яких відповідачем не встановлено.

На підстави викладеного та враховуючи встановлену судом відсутність недоліків у проектній та виконавчій документації по об'єкту «Система моніторингу стічних вод ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» Будівництво пускового комплексу - пост контролю № 2 за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, буд. 1», які становлять правопорушення, передбачені абз.2 ч.1, п.6 ч.3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суд робить висновок про безпідставність та необґрунтованість висновків відповідача про порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудування, які стали підставою для застосування до ТОВ «Фірма Системосервіс» штрафних санкцій та наявність правових підстав для скасування оскаржуваних постанов про накладення штрафу від 02.11.2018 року № 29/17/23-51/1884, № 30/17/23-51/1885.

Щодо доводів позивача про дослідження відповідачем під час позапланової перевірки чорнових матеріалів проектної та виконавчої документації, суд встановив наступне.

У судовому засіданні судом встановлено та сторонами не заперечувалось, що під час перевірки 16.10.2018 року саме позивачем були надані посадовим особам контролюючого органу наявні у нього матеріали проектної та виконавчої документації, оскільки така вимога була висловлена перевіряючими.

Одночасно матеріалами справи підтверджується та сторонами не заперечується, що станом на період проведення позапланової перевірки та на дату надання позивачем документації відповідачу, будівництво об'єкта «Система моніторингу стічних вод ПАТТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» Будівництво пускового комплексу - пост контролю №2 за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, буд. 1» було завершене 04.10.2018 року та його було введено в експлуатацію шляхом реєстрації Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) за № ДП 12 від 04.10.2018 року.

Позивачем стверджується, що після завершення будівництва зазначеного об'єкта, ТОВ «Фірма Системосервіс» було передано матеріали проектної та виконавчої документації замовнику - ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» за актом приймання-передачі від 05.10.2018 року:

- повний комплект проектної документації, в тому числі робочий проект (шифр СМНГ.00115.), оскільки остання є об'єктом права інтелектуальної власності, права на який належать замовнику;

- повний комплект виконавчої документації за об'єктом, оскільки така документація необхідна замовнику як власнику збудованого об'єкту для забезпечення його належної експлуатації та проведення у майбутньому ремонтних робіт.

Суд погоджується з наведеними доводами, оскільки останні є документально підтвердженими.

Враховуючи викладене, суд робить висновок, що станом на період проведення Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради позапланової перевірки у ТОВ «Фірма Системосервіс» були відсутні оригінали проектної та виконавчої документації на об'єкт будівництва, який перевірявся, що свідчить про те, що контролюючим органом під час позапланової перевірки досліджувалися документи, які були надані ТОВ «Фірма Системосервіс» та не мали статусу оригіналів, а отже є неналежними доказами, що виключає правомірність висновків контролюючого органу, які ґрунтуються на змісті таких документів.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до пп. 8 п.11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідачем не надано суду доказів належної реалізації свого права щодо витребування документів необхідних для здійснення перевірки та вжиття заходів щодо одержання для дослідження оригіналів або належним чином засвідчених копій проектної та виконавчої документації по об'єкту будівництва від замовника - ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», в розпорядженні якого перебувала відповідна документація після завершення будівництва об'єкта. Наведене свідчить про порушення посадовими особами відповідача під час здійснення позапланової перевірки вимог пп.1 п.12 Порядку № 553, відповідно до якого посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Також, суд не враховує. як належний доказ, доводи відповідача про неналежне повідомлення позивачем контролюючого органу про виконання вимог припису № 46 від 18.10.2018 року про усунення порушень допущених ТОВ «Фірма Системосервіс», з огляду на наступне.

Так, Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради зазначається та матеріалами справи підтверджується, що позивач 01.11.2018 року направив на адресу відповідача кур'єрською службою доставки за накладною № UA1291145 письмове повідомлення про виконання припису №296 від 01.11.2018 року.

У приписі № 46 від 18.10.2018 року про усунення порушень, допущених ТОВ «Фірма Системосервіс», контролюючим органом від підприємства вимагалося саме «повідомити» територіальний орган ДАБІ про виконання припису в строк до 17.11.2018 року, що позивачем було здійснено в обумовлений строк.

Таким чином, суд вважає неналежними доводи відповідача про неналежне повідомлення ТОВ «Фірма Системосервіс» орган архітектурно-будівельного контролю про виконання припису з огляду на відсутність доказів такого виконання, оскільки приписи відповідача містив вимогу про «повідомлення» про виконання припису, а не про направлення доказів такого виконання.

Вжиті позивачем заходи щодо повідомлення є належними та достатніми для інформування контролюючого органу про виконання його вимоги, оформленої приписом, та забезпечують обізнаність останнього з фактом такого виконання.

Одночасно відповідно до ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» відповідач не позбавлений права перевірити факти виконання припису щодо усунення порушень вимог законодавства у передбаченому законом порядку та спосіб, тим самим перевіривши достовірність повідомлення суб'єкта господарювання.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії.

Згідно з ч.1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 1 ст. 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1, 4 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно з ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Водночас, ч.1, 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач у ході розгляду справи не довів, що у спірних відносинах він діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, робить висновок, що позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Також, суд відповідно до вимог статті 139 КАС України, стягує з Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Системосервіс" () судові витрати з оплати судового збору у розмірі 3524,00 грн. відповідно до платіжного доручення від 06.12.2018 №1283.

Керуючись ст. ст. 9, 77, 78, 242-246, 250, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Системосервіс" (вул. Степана Тільги, 27, м. Кривий Ріг, 50065, ) до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради (пл. Молодіжна, 1, м. Кривий Ріг, 50101, ) про визнання неправомірними та скасування постанов - задовольнити.

Визнати неправомірною та скасувати постанову Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради № 29/18/23-51/1884 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.11.2018 року у сумі 165690,00 грн.

Визнати неправомірною та скасувати постанову Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради № 30/17/23-51/1885 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.11.2018 року у сумі 33138,00 грн.

Стягнути з Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради () за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Системосервіс" () судові витрати з оплати судового збору у розмірі 3524,00 грн. відповідно до платіжного доручення № 1283 від 06.12.2018 року.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 29 березня 2019 року.

Суддя Р.З. Голобутовський