Справа № 280/1520/19
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2019-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

09 квітня 2019 року Справа № 280/1520/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Максименко Л.Я.

за участю секретаря судового засідання Биховської А.П.

представника заявника

представника відповідача

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за заявою Офісу великих платників податків ДФС

до Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго»

про зупинення видаткових операцій на рахунках платників податків,

ВСТАНОВИВ:

Офіс великих платників податків ДФС (далі заявник) звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду із заявою до Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» (далі відповідач), в якій заявник просить суд з урахуванням уточненої заяви від 05.04.2019 вих. № 4073/9/28-10-4205 зупинити видаткові операції на рахунках Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» () та надати податковому керуючому дані бухгалтерського та аналітичного обліку на підставі яких виникла дебіторська заборгованість, а саме наступну інформацію та документи: облікові регістри в розрізі контрагентів (юридичних осіб та фізичних осіб), номенклатури (активна, реактивна електроенергія, послуги (у разі наявності), журнали ордери та відомості по рахунках 361,362,363,364 (разом з субрахунками) станом на дату початку перевірки), договори (разом з додатковими угодами), документи, що підтверджують дату та суму дебіторської заборгованості.

Обґрунтовуючи заяву, Офіс великих платників податків посилається на те, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» має загальний податковий борг перед бюджетом у сумі 623 208 348,97 грн. з податку на додану вартість, податку на прибуток, з земельного податку, з орендної плати з юридичних осіб, що виникла на підставі несплачених грошових зобов'язань нарахованих податковим органом за результатами перевірки та самостійно узгоджених грошових зобов'язань задекларованих самим платником податків. Стверджує, що 29.05.2018 на адресу ПАТ «Запоріжжяобленерго» було надіслано повідомлення про визнання джерелом погашення податкового боргу дебіторської заборгованості від 25.05.2018. Зазначає, що 03.04.2019 податковий керуючий намагався провести перевірку дебіторської заборгованості ПАТ «Запоріжжяобленерго», проте, посадовими особами підприємства було відмовлено у наданні запитуваної інформації, у звязку із чим податковим керуючим складено акт про перешкоджання платником податків виконанню повноважень податковим керуючим. Посилається на те, що зазначені обставини стали підставою для звернення податкового органу до суду із заявою про зупинення видаткових операцій платника податків.

Представник відповідача заяву Офісу великих платників податків ДФС не визнав, надавши свій письмовий відзив від 08.04.2019. Зокрема, вказав, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» неодноразово надавало органу ДФС інформацію щодо його дебіторської заборгованості з метою її визначення як джерела погашення податкового боргу. Стверджує, що до сьогоднішнього дня відповідач не отримував від органу ДФС проект договору про переведення права вимоги дебіторської заборгованості платника податків на контролюючий орган. Також посилається на те, що безпосередньо на підприємство податковий керуючий ОСОБА_1 прибула 03.04.2019 і керівництво ПАТ «Запоріжжяобленерго» висловило готовність надати для перевірки податковому керуючому всі необхідні документи, враховуючи дуже значний їх обсяг, за місцезнаходженням Управління ПАТ «Запоріжжяобленерго» та його структурних підрозділів, де зберігаються договори та первинні бухгалтерські документи. Проте вказує, що податковий керуючий відмовився отримати запропоновану інформацію, яка була необхідна для того, щоб перевірка могла розпочатися, та залишив територію ПАТ «Запоріжжяобленерго». Вказує, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» не було допущено жодних дій (бездіяльності), які б могли свідчити про перешкоджання виконанню податковим керуючим повноважень, визначених Податковим кодексом України. Окремо зазначає, що банківські рахунки ПАТ «Запоріжжяобленерго», відкриті в Запорізькому обласному управлінні АТ «Державний ощадний банк України», є розподільчими рахунками ПАТ «Запоріжжяобленерго» - поточними рахунками із спеціальним режимом використання, відкритими в уповноваженому банку відповідно до статті 15-1 Закону України «Про електроенергетику» та призначеними виключно для розрахунків за поставлену електричну енергію. Відповідно до цієї ж статті 15-1 Закону України «Про електроенергетику» операції на поточних рахунках із спеціальним режимом використання не підлягають призупиненню. З огляду на викладене, просить відмовити у задоволенні заяви.

Ухвалою суду від 05.04.2019 відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі №280/1520/19. Призначено судове засідання на 08 квітня 2019 року.

У судовому засіданні представник заявника підтримав заявлені вимоги, просив суд задовольнити заяву.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримав позицію, викладену у відзиві на заяву, просив суд відмовити у задоволенні вимог Офісу великих платників податків ДФС.

Відповідно до ч. 7 ст. 283 КАС України, у разі постановлення судом ухвали про відкриття провадження у справі суд приймає рішення по суті заявлених вимог не пізніше 96 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення заявника до суду.

За приписами ч.1 ст. 271 КАС України, у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення.

Розглянувши матеріали справи, суд встановив:

28.03.2019 Офісом великих платників податків ДФС надіслано ПАТ «Запоріжжя обленерго» лист вих. № 15588/10/28-10-47-17, в якому вказано, що фахівцями Запорізького управління Офісу великих платників податків ДФС з 01.04.2019 буде розпочато перевірку з метою визначення дебіторської заборгованості, що може бути переведена на Офіс великих платників податків ДФС з метою погашення податкового боргу ПАТ «Запоріжжяобленерго». У звязку із цим запропоновано підготовити та надати для проведення перевірки наступні документи та облікові регістри: в розрізі контрагентів (юридичних осіб та фізичних осіб), номенклатури (активна, реактивна електроенергія, послуги (у разі наявності), журнали ордери та відомості по рахунках 361,362,363,364 (разом з субрахунками) станом на дату початку перевірки), договори (разом з додатковими угодами), документи, що підтверджують дату та суму дебіторської заборгованості.

03.04.2019 о 16-50 податковим керуючим Офісу великих платників податків ДФС ОСОБА_2 складено акт про перешкоджання платником податків виконанню повноважень податковим керуючим № 7 від 03.04.2019.

На підставі вказаного акту Офіс великих платників податків ДФС звернувся до суду із заявою у порядку, визначеному п. 1 ч.1 ст. 283 КАС України.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Згідно з вимогами ст. 67 Конституції України кожен зобов'язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до п. 91.1 ст. 91 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу за місцем реєстрації платника податків, що має податковий борг, призначає такому платнику податкового керуючого. Податковий керуючий повинен бути посадовою (службовою) особою контролюючого органу. Податковий керуючий має права та обовязки, визначені цим Кодексом.

Згідно з п.91.2 ст. 91 ПК України порядок призначення та звільнення, а також функції та повноваження податкового керуючого визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Наказом Офісу великих платників податків ДФС від 21.03.2019 № 640 призначено завідувача сектору погашення боргу Запорізького управління Офісу великих платників податків ДФС ОСОБА_2 податковим керуючим по підприємствам, які станом на 21.03.2019 мають податковий борг, зокрема, ПАТ «Запоріжжяобленерго» ().

Долученими до матеріалів справи інтегрованою карткою платника та довідкою про стан заборгованості підтверджується наявність станом на дату звернення заявника до суду наявність податкового боргу, яка також визнається самим платником податків.

Правила призначення та звільнення, функції та повноваження податкового керуючого, а також порядок складання ним акта опису майна, яке передається у податкову заставу, та акта перешкоджання платником податків виконанню повноважень податковим керуючим визначені Порядком призначення та звільнення податкового керуючого з визначенням його функцій та повноважень, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 25.05.2017 № 529 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 26.06.2017 за № 786/30654 (далі Порядок 529).

Вказаний Порядок визначає Основні функції та повноваження податкового керуючого щодо податкової застави (розділ ІІІ), Основні функції та повноваження податкового керуючого щодо адміністративного арешту майна (розділ ІV), Основні функції та повноваження податкового керуючого щодо продажу майна, яке перебуває у податковій заставі, та стягнення коштів (розділ V).

В обґрунтування наявності у податкового керуючого відповідних повноважень, зокрема щодо витребування у платника податків облікових регістрів в розрізі контрагентів (юридичних осіб), номенклатури (активна, реактивна електроенергія, послуги (у разі наявності), журналів ордерів та відомостей по рахунках 361, 362, 363, 364 (разом з субрахунками) станом на дату початку перевірки), договорів (разом з додатковими угодами), документів, що підтверджують дату та суму дебіторської заборгованості, контролюючий орган посилається на положення п. 87.5 ст. 87 ПК України та п. 15 розділ V Порядку.

Так, відповідно до п. 87.5 ст. 87 ПК України у разі якщо здійснення заходів щодо погашення податкового боргу платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, не привело до повного погашення суми податкового боргу або у разі недостатності у платника коштів для погашення податкового боргу, контролюючий орган визначає дебіторську заборгованість платника податків, строк погашення якої настав, джерелом погашення податкового боргу такого платника податків.

Пунктом 15 розділ V Порядку передбачено здійснення заходів щодо погашення податкового боргу платника податків за рахунок інших джерел погашення податкового боргу.

На виконання п. 87.5 ст. 87 ПК України прийнято «Порядок використання дебіторської заборгованості та/або майна юридичної особи як джерел погашення податкового боргу платника податків та/або відокремленого підрозділу юридичної особи», затверджений наказом Міністерства фінансів України від 16.06.2017 № 585 (далі - Порядок 585).

Порядком визначено, що у разі якщо здійснення заходів щодо погашення податкового боргу платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, не привело до повного погашення суми податкового боргу або у разі недостатності у платника коштів для погашення податкового боргу, контролюючий орган визначає дебіторську заборгованість платника податків, строк погашення якої настав, джерелом погашення податкового боргу такого платника податків.

Контролюючий орган повідомляє платника податків про визначення джерелом погашення податкового боргу дебіторської заборгованості платника податків за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Повідомлення розглядається як пропозиція для укладання договору про переведення права вимоги дебіторської заборгованості платника податків на контролюючий орган (далі -договір).

Пунктом 6 Порядку 585 передбачено, що визначення такої дебіторської заборгованості здійснюється шляхом перевірки контролюючим органом дебіторської заборгованості, яка відображена на рахунках бухгалтерського обліку платника податків та в аналітичному обліку.

Отже, ані положення п. 87.5 ст. 87 ПК України, ані норми Порядку 529 чи 585 не надають податковому керуючому повноважень у вигляді витребування у платника податків облікових регістрів в розрізі контрагентів (юридичних осіб), номенклатури (активна, реактивна електроенергія, послуги (у разі наявності), журналів ордерів та відомостей по рахунках 361, 362, 363, 364 (разом з субрахунками) станом на дату початку перевірки), договорів (разом з додатковими угодами), документів, що підтверджують дату та суму дебіторської заборгованості.

Вказану позицію можливо і опосередковано підтверджують положення п. 7 Порядку 585 згідно якого платник податків передає контролюючому органу всі документи, що свідчать про право вимоги. Однак, вказаний обовязок виникає під час укладення договору з контролюючим органом щодо переведення права вимоги дебіторської заборгованості.

Проте, не дивлячись на те, що повідомлення про визначення джерелом погашення податкового боргу дебіторської заборгованості платника податків від 25.05.2018 надіслано відповідачу ще 29.05.2018, до цього часу платник податків проект договору не отримував, будь-який договір щодо переведення права вимоги дебіторської заборгованості з контролюючим органом не укладався.

Щодо процедурних питань виникнення у заявника права на звернення до суду із заявленими вимогами слід зазначити наступне.

Як на підставу звернення до суду із заявою контролюючий орган визначає встановлений факт перешкоджання здійсненню повноважень податкового керуючого, який зафіксовано актом від 03.04.2019.

Зразок акту про перешкоджання платником податків виконанню повноважень податковим керуючим за формою затверджений Додатком 1 до Порядку 529.

При цьому, лише в розділі ІІІ Порядку 529 «Основні функції та повноваження податкового керуючого щодо податкової застави» передбачено складання податковим керуючим акта про перешкоджання платником податків виконанню повноважень податковим керуючим за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку (п. 10 Розділу ІІІ Порядку 529).

Інші розділи Порядку які визначають повноваження податкового керуючого щодо адміністративного арешту майна та щодо продажу майна, яке перебуває у податковій заставі, та стягнення коштів таких повноважень не містять.

Вказане цілком узгоджується і з положеннями ст.91 ПК України.

Так, відповідно до 91.4 ст.91 ПК України у разі якщо платник податків, що має податковий борг, перешкоджає виконанню податковим керуючим повноважень, визначених цим Кодексом, такий податковий керуючий складає акт про перешкоджання платником податків виконанню таких повноважень у порядку та за формою, що встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Контролюючий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків та зобов'язання такого платника податків виконати законні вимоги податкового керуючого, передбачені цим Кодексом.

Згідно п.п. 20.1.32 п. 20.1 с. 20 ПК України контролюючі органи мають право звертатися до суду, якщо платник податків перешкоджає виконанню податковим керуючим повноважень, визначених цим Кодексом, щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків шляхом накладення арешту на цінні папери та/або кошти та інші цінності такого платника податків, що знаходяться в банку (крім операцій з видачі заробітної плати та сплати податків, зборів, єдиного внеску, а також визначених контролюючим органом грошових зобовязань платника податків, погашення податкового боргу), та зобовязання такого платника податків виконати законні вимоги податкового керуючого, передбачені цим Кодексом

Відтак, суд доходить висновку, що право на звернення контролюючого органу із заявою як реалізація повноважень п.п. 20.1.32 п. 20.1 с. 20, п. 91.4 стт. 91 ПК України можливе лише у випадку встановлення факту перешкоджання платником податків виконанню повноважень податкового керуючого ЩОДО ПОДАТКОВОЇ ЗАСТАВИ, який має бути зафіксовано актом за формою згідно з Додатком 1 до Порядку 529.

В даному випадку, факт перешкоджання платником податків виконанню повноважень податкового керуючого щодо податкової застави судом не встановлено та заявником не доведено.

Неподання чи не в повному обсязі надання документів на запит контролюючого органу щодо визначення дебіторської заборгованості не може оформлюватись актом за формою згідно з Додатком 1 до Порядку 529 та не є по суті перешкоджання платником податків виконанню повноважень податкового керуючого щодо податкової застави.

Відтак, заява Офісу великих платників податків ДФС є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні (стаття 90 КАС України).

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб'єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій, суд доходить висновку, що з наведених у заяві мотивів і підстав, у задоволенні останньої слід відмовити.

Відповідно до ст.139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255, 283 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні заяви Офісу великих платників податків ДФС (04119, м.Київ, вул. Дегтярівська, 11Г) до Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» (69035, м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, 14, ) про зупинення видаткових операцій на рахунках платників податків, відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 09.04.2019.

Суддя Л.Я. Максименко