Справа № 200/88/19-а
Суддя: Кониченко О.М.
Дата ухвалення: 2019-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

25 березня 2019 р. Справа №200/88/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка Олега Миколайовича при секретарі судового засідання Рудь Т.В. розглянувши справу за позовом ОСОБА_1

до Головного управління національної поліції в Донецькій області

про визнання протиправним та скасування наказу

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління національної поліції в Донецькій області відповідно до якого просив суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного Управління Національної поліції в Донецькій області №384о/с по особовому складу від 10.09.2018 в частині призначення майора поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1) оперуповноваженим відділу боротьби з організованою злочинністю управління карного розшуку Головного управління Національної поліції в Донецькій області, з посадовим окладом 2500 гривень та установивши надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції у розмірі 20%, увільнивши його від посади старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах відділу боротьби з організованою злочинністю управління карного розшуку цього Головного управління.

Зі змісту адміністративного позову вбачається, що позивач у період липня 2006 по 06 листопада 2015 проходив службу на різних посадах в ГУМВС України в Донецькій області. В період з 07.11.2015 по 26.11.2018 позивач проходив службу у відділі боротьби з організованою злочинністю УКР ГУНП в Донецькій області на посаді старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах у спеціальному званні майор поліції. 04.09.2018 року року йому зателефонував на мобільний телефон безпосередній керівник начальник відділу боротьби з організованою злочинністю УКР ГУНП в Донецькій області підполковник поліції ОСОБА_2, який здійснюючи психологічний тиск з погрозою створення негативних умов для подальшого проходження служби, змусив позивача написати рапорт, нібито за власною ініціативою, з проханням призначити на нижчу посаду - оперуповноваженого відділу боротьби з організованою злочинністю УКР ГУНП в Донецькій області.

На підставі рапорту від 06.09.2018 року, наказом Головного Управління Національної поліції в Донецькій області по особовому складу №384о/с від 10.09.2018 позивача призначено оперуповноваженим відділу боротьби з організованою злочинністю управління карного розшуку Головного управління Національної поліції в Донецькій області.

Копію вказаного наказу позивач отримав 26.11.2018 року.

Не погоджуючись з порядком прийняття спірного наказу та вказуючи на його протиправність позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

У позовній заяві просив суд поновити строк звернення до суду.

Дослідивши подані матеріали справи, суд зазначає наступне.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

В силу положень частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення ї публічної служби встановлюється місячний строк.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина шоста статті 161 КАС України).

Таким чином, права позивача підлягають захисту у межах місячного строку звернення до суду.

Згідно поштового конверту, позивач даний адміністративний позовом направив до суду 22 грудня 2018 року.

В обґрунтування пропуску строку звернення до суду позивач вказує на те, що зі спірним наказом належним чином не був ознайомлений і копію отримав лише 26.11.2018 року у відповідному кадровому підрозділі і лише після цього ним було вжиті заходи щодо досудового порядку вирішення спору, що свідчить про причини пропуску строку звернення до суду.

Будь-яких інших причин поважності пропуску строку звернення до суду та відповідних доказів на їх підтвердження позивачем не надано.

Суд не погоджується з наведеними доводами позивача, оскільки спірний наказ було прийнято на підставі саме його рапорту та крім того, ним було отримано попередження про наступне вивільнення від 24.09.2018 року, де було вказано його займану посаду - оперуповноважений відділу боротьби з організованою злочинністю УКР ГУНП в Донецькій області.

Отже, матеріали справи не містять жодних доказів щодо наявності обставин, які об'єктивно перешкоджали позивачеві на звернення до суду у строк, визначений законодавством, обставин, які були непереборними та не залежали від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення позивачем дій, що свідчить про відсутність підстав для визнання поважними причини пропуску строку на звернення до суду.

Чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

З огляду на викладене, причини пропуску строку звернення до суду, на які посилається позивач у позовній заяві, є неповажними. При цьому, позивачем належних підстав неможливості своєчасного звернення до суду з зазначеними вимогами у встановлений Кодексу адміністративного судочинства України строк не зазначено.

Слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, положення «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Приписи частин третьої та четвертої статті 123 КАС України визначають, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч.4 ст.123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, позов підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись Кодексом адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу Головного Управління Національної поліції в Донецькій області №384о/с по особовому складу від 10.09.2018 в частині призначення майора поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1) оперуповноваженим відділу боротьби з організованою злочинністю управління карного розшуку Головного управління Національної поліції в Донецькій області, з посадовим окладом 2500 гривень та установивши надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції у розмірі 20%, увільнивши його від посади старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах відділу боротьби з організованою злочинністю управління карного розшуку цього Головного управління - залишити без розгляду.

Повний текст ухвали складений та підписаний 01 квітня 2019 року.

Роз'яснити позивачу право на повторне звернення із позовом до адміністративного суду в загальному порядку після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо справу було розглянуто в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Кониченко О.М.