Справа № 522/14769/18
Суддя: Катаєва Е. В.
Дата ухвалення: 2019-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

03 квітня 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов Державної екологічної інспекції в Одеській області до Державної регуляторної служби України про визнання незаконними дій, акту, скасування подання,-

В С Т А Н О В И В:

До Приморського районного суду міста Одеси 20.08.2018 року звернулась Державна екологічна інспекція в Одеській області до Державної регуляторної служби України з адміністративним позовом (т.1 а.с.3-8), в якому з урахуванням уточнень (т.1 а.с.17-32) просила:

- визнати дії відповідача такими, що суперечать чинному законодавству України та є незаконними;

- визнати незаконним Акт відповідача № 15/62-К-2018 від 29.05.2018 року;

- скасувати Подання відповідача про усунення Державною екологічною інспекцією в Одеській області порушень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності»;

- визнати процедуру перевірки Державної регуляторної служби України такою, що не відповідає вимогам діючого законодавства України.

Ухвалою Приморського районного суду міста Одеси від 21.08.2018 року позов залишений без руху наданий строк для усунення недоліків (т.1 а.с.25-26).

Ухвалою Приморського районного суду міста Одеси від 23.08.2018 року (суддя Бойчук А.Ю.) провадження по справі відкрито (т.1 а.с.34).

Рішенням Приморського районного суду міста Одеси від 14.09.2018 року позов Державної екологічної інспекції в Одеській області задоволений (т.1 а.с.74-78).

Постановою П’ятого апеляційного адміністративного суду від 26.02.2019 року скасовані ухвала Приморського районного суду від 23.08.2018 року та рішення суду від 14.09.2018 року. Справу направлено до Одеського окружного адміністративного суду за встановленою законом підсудністю (т.1 а.с.240-243).

Справа надійшла до Одеського окружного адміністративного суду 29.03.2019 року.

Згідно з протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями визначений головуючий по справі – суддя Катаєва Е.В.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. ст. 160,161 КАС України, у позовній заяві зазначаються, крім іншого, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Вимога ч.2 ст.160 КАС України щодо зазначення у позовній заяві переліку документів та інших доказів, що додаються до заяви, передбачає зазначення (найменування) вказаних документів, у тому числі зазначення копія чи оригінал документу надається до позову, та кількість аркушів кожного доданого документа.

Вказана вимога позивачем не виконана.

В описи справи зазначено, що на аркушах справи 3-24 знаходиться позов з додатками. В позові зазначено що до нього додаються додатки (належним чином завірені копії): 1. Лист Державної регуляторної служби України про проведення перевірки. 2.Подання ДРС України.3.Поштовий конверт. 4. Супровідний лист ДРС України. 5. Поштовий конверт. 7. Підтвердження направлення копії адміністративного позову з додатками відповідачу (оригінал опису вкладення та оригінал чека). 8. Докази сплати судового збору.

Позивачем не зазначено кількість аркушів щодо кожного документу.

Згідно опису справи на аркушах справи 3-24 знаходиться позов з додатками. Судом встановлено, що на аркушах справи 3-24 знаходиться позов (вх.88630/18 від 20.08.2018 року) (а.с.3-8), копія Акту (а.с.9-17), копія конверту (а.с.17-18), копія супровідного листа до Акту (а.с.19-20), копія листа про проведення перевірки (а.с.21-22), копія Подання (а.с.23-24).

Таким чином, в матеріалах справи відсутні такі додатки, як « 7.Підтвердження направлення копії адміністративного позову з додатками відповідачу (оригінал опису вкладення та оригінал чека). 8. Докази сплати судового збору».

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.4 Закону України «Про судовий збір» юридичні особи сплачують за подання до адміністративного суду позову: - майнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менш 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; - не майнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, з урахуванням вищезазначених вимог законодавства позивачу необхідно надати до суду документ про сплату судового збору, а також зарахування його до Державного бюджету.

При цьому також врахувати вимоги частини 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», якою визначено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характер.

Позов повинен містити зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб’єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб’єкта владних повноважень протиправними та зобов’язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб’єкта владних повноважень протиправною та зобов’язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб’єкта владних повноважень.

Пунктом 19 ст.4 КАС України визначено, що індивідуальний акт - акт (рішення) суб’єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Таким чином, обов’язковою ознакою нормативно-правового акту чи акту індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов’язків, їх зміни чи припинення.

Позивач не зазначає, не обґрунтовує та не надає відповідних доказів, які юридичні наслідки створені, зокрема, Актом відповідача № 15/62-К-2018 від 29.05.2018 року.

Відповідно до п.16 Порядку проведення перевірок додержання органами державного нагляду (контролю) вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» у частині здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, затвердженого постановою КМУ від 24.05.2017 року №361, актом перевірки оформлюються результати перевірки органу державного нагляду (контролю) та він повинен містити чіткі і стислі формулювання, які характеризують діяльність органу державного нагляду (контролю), та виявлені факти порушень вимог Закону, якщо такі мають місце, з посиланням на відповідні норми Закону, які порушено.

Таким чином, акт перевірки не створює юридичних наслідків для перевіряємого суб’єкта, не містить обов’язкового для нього припису. Зокрема, Верховний Суд України в постанові від 10.09.2013 року зазначив, що акт перевірки не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні КАС, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися, тому його висновки не можуть бути предметом спору. Оцінка акта, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Таким чином, позивачу необхідно викласти зміст позовних вимог у відповідності до вимог КАС України.

Згідно зі змістом позову на думку позивача порушена процедура перевірки, але він також не згодний з висновками Акту перевірки, проте позивач не надає копій документів, на які посилається у позові, а також копій документів щодо перевірок ПП «КИРОЛ», ТОВ «НВП «Електроспецоснастика».

Згідно ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Суд вважає необхідним залишити позов без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви та роз’ясняє, що недоліки повинні бути усунути шляхом надання до суду належним чином оформленого позову відповідно до вимог ст.ст. 160, 161 КАС України, його копій та копій документів відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, надання відповідних доказів по справі.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі. Вимоги до адміністративного позову викладені у 160, 161 КАС, згідно яких, крім іншого, саме у позовній заяві повинні бути зазначені ім’я позивача та відповідача, третіх осіб, зміст позовних вимог ст.5 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, тобто повинні бути зазначені в позові треті особи та надані для них копії позову з додатками.

Саме належним чином оформлений позов, якій вважається поданим у день первинного, направляється сторонам, тому не може бути уточненим, доповненим, тощо, оскільки саме за поданим належним чином оформленим позовом суд вирішує питання про відкриття провадження по справі за вимогами викладеними у позові.

За таких обставин адміністративний позов повинен бути залишений без руху, а позивачу наданий термін для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 9 ст. 120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали здано на пошту чи передано іншими відповідними засобами зв’язку.

У разі своєчасного виконання ухвали суду та усунення недоліків позовної заяви не шляхом здачі належним чином оформленого позову, документів до канцелярії суду, а шляхом відправки його до суду у встановлений строк засобами поштового зв’язку, для попередження повернення судом позовної заяви з підстав невиконання вимог ухвали суду щодо усунення недоліків у встановлений строк позивачу необхідно про надіслання матеріалів засобами поштового зв’язку повідомити суд на його електрону адресу, телефон, факс.

Згідно з п.1 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв'язку (без урахування вихідних днів об'єктів поштового зв'язку): місцевої - Д+2; у межах області та між обласними центрами України - Д+3, пріоритетної - Д+1, де Д – день подання поштового відправлення до пересилання в об'єкті поштового зв'язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 2, 3 – кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

У разі неотримання судом позову та матеріалів на виконання даної ухвали суду з урахуванням встановлених нормативів та відсутності повідомлень про її виконання іншими засобами зв’язку, суд вирішить питання про повернення позову у вказані строки.

Керуючись ст. ст. 77, 79,94, 160, 161, 169, 248 КАС України, суддя –

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Державної екологічної інспекції в Одеській області до Державної регуляторної служби України про визнання незаконними дій, акту, скасування подання - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в десятиденний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки та роз’яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Катаєва Е.В.