Справа № П/811/1739/16
Суддя: Смокович М.І.
Дата ухвалення: 2019-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

27 березня 2019 року

Київ

справа №П/811/1739/16

провадження №К/9901/22504/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Смоковича М. І.,

суддів: Білоуса О. В., Данилевич Н. А.,

розглянув у письмовому провадженні у касаційній інстанції адміністративну справу № 811/1739/16

за позовом ОСОБА_1 до Голованівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Розкішненської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, голови Розкішненської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області Ботвінова Олега Іронкійовича, депутата Розкішненської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області Чеплик Зінаїди Володимирівни, за участю третіх осіб - Фермерського господарства "Родючість", Приватного підприємства "Хорт-М", про визнання протиправним та скасування акта, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06 березня 2017 року, постановлену у складі головуючого судді Брегея Р. І., та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 11 травня 2017 року, постановлену у складі колегії суддів: головуючого - Чередниченка В. Є., суддів: Іванова С. М., Панченко О. М.

І. Обставини справи:

1. У грудні 2016 року ОСОБА_1 звернувсь до суду з адміністративним позовом до Голованівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Розкішненської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, голови Розкішненської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області Ботвінова Олега Іронкійовича, депутата Розкішненської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області Чеплик Зінаїди Володимирівни, за участю третіх осіб - Фермерського господарства "Родючість", Приватного підприємства "Хорт-М", про визнання протиправним та скасування акту від 22 липня 2015 року № 1.

2. Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06 березня 2017 року, залишеною без змін ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 11 травня 2017 року, адміністративний позов залишено без розгляду з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду та відсутності підстав визнавати поважними причини пропуску цього строку.

ІІ. Встановлені судами фактичні обставини справи

3. Оскаржуваний акт № 1 стосовно обстеження посіву озимої пшениці відповідачами складено 22 липня 2015 року.

4. При цьому ОСОБА_1 до суду з цим позовом звернувся 06 грудня 2016 року.

5. В ході судового розгляду справи представники Фермерського господарства "Родючість" та голови Розкішненської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області Ботвінова Олега Іронкійовича заявили клопотання про залишення цього позову без розгляду у зв'язку з пропущенням строку звернення до суду у зв'язку з тим, що про існування оскарженого акту позивач дізнався у вересні 2015 року, коли отримав ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі № 386/993/15-ц про стягнення збитків.

6. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, позивач зазначив, що про незаконність акту відповідачів він дізнався лише у листопаді 2016 року під час розгляду позову Фермерського господарства "Родючість" до нього та Приватного підприємства "Хорт-М" про стягнення майнової та моральної шкоди, завданої неправомірними діями.

ІІІ. Провадження в суді касаційної інстанції

7. У касаційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, просить скасувати їх рішення, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

IV. Релевантні джерела права й акти їх застосування

8. Статтею 327 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", що набув чинності 15 грудня 2017 року (далі - КАС України), обумовлено, що судом касаційної інстанції в адміністративних справах є Верховний Суд.

9. За правилами частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

10. Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України касаційні скарги (подання) на судові рішення в адміністративних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

11. Приписами частини першої статті 341 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

12. За правилами пункту 5 частини першої статті 107 КАС України в редакції, яка була чинна на час виникнення спірних правовідносин та ухвалення оскаржуваних судових рішень, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

13. Згідно з частинами другою-третьою статті 99 цього Кодексу, в редакції чинній на момент звернення до суду з цим позовом, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

13.1. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

13.2. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

13.3. При цьому відповідно до частини четвертої цієї ж норми якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, то для звернення до адміністративного суду встановлюється місячний строк, який обчислюється з дня, коли позивач дізнався про рішення суб'єкта владних повноважень за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб'єкта владних повноважень.

14. Наслідки пропуску строків звернення до адміністративного суду встановлені статтею 100 КАС України, в редакції чинній на момент звернення до суду з цим позовом, відповідно до якої адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

14.1. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

V. Позиція Верховного Суду

15. Вирішуючи питання щодо обґрунтованості касаційної скарги, суд виходить з такого.

16. За змістом статті 99 КАС України в редакції, яка була чинна на час виникнення спірних правовідносин і звернення позивача до суду, законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об'єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

17. Підставою для звернення до суду з цим позовом слугував акт від 20 липня 2015 року, в якому зазначено причини втрати врожаю озимої пшениці, що належить Фермерському господарству "Родючість" та наведено розрахунки такої втрати.

18. З матеріалів справи вбачається, що в ході судового розгляду справи відповідачами заявлено клопотання про залишення цього позову без розгляду у зв'язку з пропуском строку звернення ОСОБА_1 до суду, оскільки провадження у цивільній справі № 386/993/15-ц про відшкодування шкоди, в якій ОСОБА_1 фігурує як відповідач, відкрито 02 вересня 2015 року.

19. Враховуючи приписи статті 107 КАС України в редакції, яка була чинна на час виникнення спірних правовідносин та ухвалення оскаржуваних судових рішень, та встановлюючи коли саме позивач дізнався про існування оскаржуваного акта, слід виходити з такого.

20. Так, з матеріалів справи вбачається, що 27 жовтня 2016 року ОСОБА_1 звертався до суду з позовом щодо скасування акта від 22 липня 2015 року № 1, проте зазначену позовну заяву було повернуто позивачу у зв'язку з неусуненням недоліків.

21. Таким чином позивач, скориставшись своїм правом на повторне звернення до суду з цим позовом, 06 грудня 2016 року звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду.

22. Викладене свідчить про намагання позивачем відновити порушене право, а отже початковою датою звернення до суду з цим позовом необхідно визначити 27 жовтня 2016 року.

23. Зважаючи на встановлені судами обставини справи, Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про необхідність залишення позову без розгляду, оскільки про порушене право позивач повинен був дізнатися у вересні 2015 року, а з позовом до суду звернувся вперше 27 жовтня 2016 року, що свідчить про пропущення позивачем шестимісячного строку звернення до суду з позовом.

24. Разом з цим слід зазначити про ненаведення позивачем обставин, які би давали підстави для висновку про наявність об'єктивних, тобто таких, що не залежали від волі позивача, обставин, які би зумовили поважність пропуску встановленого процесуальним законом шестимісячного строку звернення до суду.

25. Доводи касаційної скарги вказаних висновків не спростовують і зводяться до переоцінки встановлених судами першої й апеляційної інстанцій фактичних обставин справи.

26. Слід зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

27. При цьому шестимісячний строк визнано законодавцем достатнім для того, щоб в адміністративних справах особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом щодо оскарження рішення, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

28. Отже, Верховний Суд констатує, що оскаржувані судові рішення ґрунтуються на правильно наданій юридичній оцінці встановлених судами фактичних обставин справи, із дотриманням норм процесуального права.

29. Таким чином, зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

VІ. Судові витрати

30. З огляду на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв'язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, суд

п о с т а н о в и в :

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06 березня 2017 року та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 11 травня 2017 року у цій справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий М. І. Смокович

Судді О. В. Білоус

Н. А. Данилевич