Справа № 824/471/18-а
Суддя: Гонтарук В. М.
Дата ухвалення: 2019-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 824/471/18-а

Головуючий у 1-й інстанції: Левицький В.К.

Суддя-доповідач: Гонтарук В. М.

21 березня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Гонтарука В. М.

суддів: Граб Л.С. Білої Л.М. ,

секретар судового засідання: Аніщенко А.О.,

за участю:

представника позивача: Кусмарцева Максима Олександровича

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного багатопрофільного підприємства "Кліпсидра" на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 18 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом Приватного багатопрофільного підприємства "Кліпсидра" до Управління Держпраці у Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В :

у травні 2018 року позивач звернувся до суду з позовом до Управління Держпраці у Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування рішень.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що вказані в акті інспекційного відвідування працівники - ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, не приймались на роботу за конкретною кваліфікацією, професією, посадою; відносини з цими працівниками не мали характеру трудових; вказані особи працювали на умовах випробувального терміну в умовах цивільно - правових відносин; на них не поширювались правила внутрішнього трудового розпорядку. Тому висновки відповідача про порушення позивачем вимог норм КЗпП України, щодо не оформлення трудових відносин із даними фізичними особами та інші порушення в сфері трудового законодавства є необґрунтованими.

Разом з тим позивач зазначає, що громадянка ОСОБА_8 ніякого відношення до ПП "Кліпсидра" не має, а тому відповідачем протиправно накладено штраф за порушення пп. 6 ч. 1 ст. 21 та ч. 3 ст. 24 КЗпП України за допущення до роботи без укладення трудових договорів шести працівниць, серед яких ОСОБА_8

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 18 грудня 2018 року адміністративний позов задоволено частково.

Не погоджуючись з судовим рішенням в частині відмовлених позовних вимог, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду першої інстанції в частині відмовлених позовних вимог скасувати, прийняти в цій частині постанову, якою адміністративний позов задовольнити, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з'ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.

22 лютого 2019 року до суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому зазначено про безпідставність доводів апеляційної скарги.

21 березня до суду від відповідача надішла заява, в якій зазначено, що представники Управління Держпраці у Чернівецькій області не зможуть прийняти участь в судовому засіданні.

Представник позивача вимоги апеляційної скарги підтримав, просив суд їх задовольнити.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів вважає, що остання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду неоспорені факти про те, що Приватне підприємство "Кліпсидра" зареєстроване як юридична особа 29.04.1999 р. та взяте на облік, як платник податків 30.04.1999 р.

23.02.2018 року ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 звернулися до начальника Управління Держпраці у Чернівецькій області із скаргами, в яких просили притягнути Приватне багатопрофільне підприємство "Кліпсидра", а також тимчасово виконуючого обов'язків керівника ОСОБА_9 до матеріальної та адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері праці.

Зобов'язати Приватне багатопрофільне підприємство "Кліпсидра" здійснити з ними повні розрахунки при звільненні та виплатити належні їм грошові кошти з урахуванням суми середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Зобов'язати Приватне багатопрофільне підприємство "Кліпсидра" виплатити на їх користь середній заробіток за весь час вимушеного прогулу за затримку видачі трудової книжки.

Зобов'язати Приватне багатопрофільне підприємство "Кліпсидра" змінити записи про причини їх звільнення "за прогули" на "за власним бажанням" (Т. 1 а.с. 62-72, Т. 2 а.с. 70-88).

На підставі вказаних звернень, 23.03.2018 року Управлінням Держпраці у Чернівецькій області видано наказ "Про проведення інспекційних відвідувань" №131, яким наказано провести інспекційне відвідування на предмет дотримання вимог законодавства про працю, в тому числі щодо оформлення трудових відносин у Приватному багатопрофільному підприємстві "Кліпсидра" тривалістю 2 (два) робочих дні у період з 26.03.2018 р. по 27.03.2018 р. (Т. 1 а.с. 73, Т. 2 а.с. 89).

На підставі вказаного наказу, 23.03.2018 р. начальнику відділу з питань додержання законодавства про працю Управління Держпраці у Чернівецькій області Пурічу Ю.С. та головному державному інспектору відділу з питань додержання законодавства про працю Управління Держпраці у Чернівецькій області Боячуку В.В. видано направлення на проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування №04-044 (Т. 1 а.с. 32, 74, Т. 2 а.с. 43, 90).

За результатами інспекційного відвідування складено акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю №24-02-23/064 від 27.03.2018 р. (Т. 1 а.с. 75-80).

В акті інспекційного відвідування відповідачем зазначено, що 13.01.2017 р. між Виконавчим комітетом Чернівецької міської ради, Управлінням освіти Чернівецької міської ради (Замовник) та приватним багатопрофільним Підприємством "Кліпсидра" (Виконавець) укладено договір №10 "Про закупівлю послуг за бюджетні кошти".

Предметом даного договору є обов'язок Виконавця, на доручення Замовника, надати послуги їдалень (послуги шкільних їдалень), а саме лот №8 (ЗОШ №41). Термін надання послуг: січень - грудень 2017 р. Строк дії договору: з моменту підписання Сторонами і діє до 31.12.2017 р.

В процесі інспекційного відвідування, відповідно до наданих документів встановлено, що станом на 04.10.2017 р., для можливості виконання умов вищевказаного договору, з харчування дітей ЗОШ №41, підприємство уклало трудові договори з 5 найманими працівниками, а саме:

1. ОСОБА_4 - на підставі наказу №36-к від 03.10.2017 р. прийнята на посаду завідуючої виробництвом ЗОШ №41 з 04.10.2017 р.

2. ОСОБА_7 - на підставі наказу №36-к від 03.10.2017 р. прийнята на посаду кухонного працівника ЗОШ №41 з 04.10.2017 р.

3. ОСОБА_5 - на підставі наказу №36-к від 03.10.2017 р. прийнята на посаду кухонного працівника ЗОШ №41 з 04.10.2017 р.

4. ОСОБА_3 - на підставі наказу №36-к від 03.10.2017 р. прийнята на посаду кухонного працівника ЗОШ №41 з 04.10.2017 р.

5. ОСОБА_6 - на підставі наказу №36-к від 03.10.2017 р. прийнята на посаду кухонного працівника ЗОШ №41 з 04.10.2017 р.

З вищевказаним наказом №36-к від 04.10.2017 р. працівниці під розпис не ознайомлені.

В ході інспекційного відвідування були отримані письмові пояснення 4 вищевказаних працівниць (ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6), медичної сестри ЗОШ №41 ОСОБА_12, усні пояснення директора ЗОШ №41 ОСОБА_13 Були вивчені "журнали здоров'я", які пронумеровані, прошиті і скріплені печаткою та підписом директора ЗОШ №41, в яких медичною сестрою школи ОСОБА_12 відображається стан здоров'я 6 працівниць кухні (харчблоку) з 04.09.2017 р. по 30.01.2018 р., в тому числі 5 вищевказаних працівниць та ОСОБА_8

В акті інспекційного відвідування відповідачем зафіксовано, що вищевказані особи були допущені до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу, що є порушенням п.п. 6 ч. 1 ст. 21 та ч. 3 ст. 24 КЗпП України "Укладення трудового договору".

Також, встановлено, що згідно відомостей, які містяться в табелі обліку робочого часу за грудень 2017 р. встановлено, що працівниці кухні ЗОШ №41 працювали в святковий день 25 грудня "Різдво Христове (Католицьке Різдво)".

Перевіркою розрахунково-платіжної відомості за грудень 2017 р. встановлено, що заробітна плата за роботу у святковий день 25.12.2017 р. нарахована працівникам не в подвійному розмірі, а в одинарному, що є порушенням ст. 107 КЗпП України "Оплата роботи у святкові і неробочі дні".

Один примірник акта отримала т.в.о. директора ПП "Кліпсидра" ОСОБА_14 27.03.2018 р., що підтверджується її підписом, зробленим в акті (Т. 1 а.с. 33-39, 75-80).

28.03.2018 р. інспектором праці Пурічем Ю.С. винесено припис №24-02-23/062/031, щодо усунення виявлених під час інспекційного відвідування порушеннь у строк до 15.04.2018 року.

02.04.2018 р. позивачем подано до відповідача заперечення до акта проведення інспекційного відвідування №24-02-23/064 від 27.03.2018 р., в якому вказано, що висновки щодо порушення ним всіх порушень, які зазначені в акті перевірки є помилковими. Зазначав, що ПБП "Кліпсидра" частково погоджується з деякими висновками щодо порушення трудового законодавства, які були допущені на підприємстві за період, що інспектувався, однак цілий ряд висновків, які зазначені в акті, не відповідають дійсності. Вказував, що при прийнятті на роботу ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 ОСОБА_7 з ними була домовленість про те, що вони будуть протягом одного місяця працювати в умовах випробувального терміну, тобто угодою сторін було обумовлено випробування з метою перевірки відповідності цих працівниць роботі, яку вони мали виконувати на кухні (в харчоблоці) ЗОШ №41. Зазначав, що за результатами випробування через один місяць з 04.10.2017 року, на підставі поданих зазначеними працівницями заяв, були видані відповідно накази про зарахування їх в штат ПБП "Кліпсидра" із зазначенням їх робочого місця в ЗОШ №41.

Позивач просив повідомити ПБП "Кліпсидра" про дату, час розгляду цих заперечень за адресою: вул. Л.Кобилиці, 88-Б, м. Чернівці, 58003 (Т.2 а.с. 132-136).

Листом №912/0/04-2/18 від 04.04.2018 р. вказане вище заперечення відповідачем відхилено (Т.2 а.с. 137).

Листом №959/0/04-2/18 від 06.04.2018 р. Управління Держпраці у Чернівецькій області повідомило позивача про розгляд 18.04.2018 р. о 10 год. 30 хв. справи за ст. 265 КЗпП України (Т.3 а.с.16).

Згідно витягу з протоколу №9 засідання з розгляду справи за ст. 265 КЗпП України на позивача вирішено накласти штраф (Т.3 а.с.26).

18.04.2018 року Управлінням Держпраці у Чернівецькій області винесено постанову №24-02-23/064/051 від 18.04.2018 р. про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами, якою на підставі ст. 259 Кодексу законів про працю України, ст. 53 Закону України "Про зайнятість населення", ч.3 ст. 34 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", п. 8 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 р. №509, та на підставі абз. 4 ч.2 ст. 265 Кодексу законів про працю України, на ПП "Кліпсидра" накладено штраф у розмірі 186150,00 грн за порушення ст. 107 КЗпП України (Т. 1 а.с. 8).

В той же день, Управлінням Держпраці у Чернівецькій області винесено постанову №24-02-23/064/050 від 18.04.2018 р. про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами, якою на підставі ст. 259 Кодексу законів про працю України, ст. 53 Закону України "Про зайнятість населення", ч.3 ст. 34 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", п. 8 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 р. №509, та на підставі абз. 4 ч.2 ст. 265 Кодексу законів про працю України, на ПП "Кліпсидра" накладено штраф у розмірі 670140,00 грн за порушення п. 6 ч. 1 ст. 21 та ч.3 ст. 24 КЗпП України (Т. 2 а.с. 9).

Вважаючи вказані рішення відповідача протиправними позивач звернувся до суду для їх скасування.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

З матеріалів апеляційної скарги встановлено, що позивач фактично погодився із висновками суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог. При цьому відповідач також не оскаржував рішення суду першої інстанції в цій частині, більше того у відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, а тому, керуючись вищезазначеними положеннями КАС України, колегія суддів здійснює перегляд оскаржуваного судового рішення в межах апеляційної скарги ПП "Кліпсидра" лише щодо висновків суду першої інстанції в частині відмовлених позовних вимог.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів зазначає наступне.

Стаття 68 Конституції України передбачає, що кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України, законів України.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Відповідно до статті 1 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) це - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідач у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Дія цього Закону поширюється на відносини, пов'язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації (ст. 2 Закону №877-V).

Зазначені у ч. 4 цієї статті Закону органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов'язані забезпечити дотримання вимог ст. 1, ст. 3, ч. 1, 4, 6 - 8, абз. 2 ч. 9, ч. 13 та 14 ст. 4, ч. 1 - 4 ст. 5, ч. 3 ст. 6, ч. 1 - 4 та 6 ст. 7, ст. 9, 10, 19, 20, 21, ч. 3 ст. 22 цього Закону.

Частиною 1 ст. 259 КЗпП України встановлено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №96 від 11.02.2015 р. затверджено Положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення №96).

Пунктом 1 Положення №96 визначено, що державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов'язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до п.п. 6 п. 6 Положення №96 Держпраці для виконання покладених на неї завдань має право проводити безперешкодно перевірки в адміністративних приміщеннях робочих органів виконавчих дирекцій Фонду соціального страхування України, Фонду загальнообов'язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття (далі - фонди загальнообов'язкового державного соціального страхування) з питань призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення, передбачених загальнообов'язковим державним соціальним страхуванням, з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб, ознайомлюватися під час проведення перевірок з відповідними інформацією, документами і матеріалами та отримувати від фондів загальнообов'язкового державного соціального страхування необхідні для виконання повноважень Держпраці копії або витяги з документів.

Пунктом 7 Положення №96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Держпраці під час виконання покладених на неї завдань взаємодіє в установленому порядку з іншими державними органами, допоміжними органами і службами, утвореними Президентом України, тимчасовими консультативними, дорадчими та іншими допоміжними органами, утвореними Кабінетом Міністрів України, органами місцевого самоврядування, об'єднаннями громадян, громадськими спілками, профспілками та організаціями роботодавців, відповідними органами іноземних держав і міжнародних організацій, а також підприємствами, установами та організаціями (п. 8 Положення №96).

Згідно постанови Кабінету Міністрів України "Про утворення територіальних органів Державної служби з питань праці та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України" від 11.02.2015 р.№100, Управління Держпраці у Чернівецькій області є територіальним органом Державної служби з питань праці.

Відповідно до п. 1 Положення про Управління Держпраці у Чернівецькій області, затвердженого наказом Держпраці від 03.08.2018 р. №84 (далі - Положення №84) Управління Держпраці у Чернівецькій області є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковуються.

Підпунктом 1 п. 3 Положення №75 визначено, що основними завданнями Управління Держпраці є, зокрема реалізація державної політики з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

Згідно п.п 5 п. 4 Положення №75 Управління Держпраці відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, в тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Відповідно до ст. 6 Закону №877-V підставами для здійснення позапланових заходів є:

- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб'єктом господарювання у документі обов'язкової звітності, крім випадків, коли суб'єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов'язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов'язаний повідомити суб'єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом;

- неподання суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

- доручення Прем'єр-міністра України про перевірку суб'єктів господарювання у відповідній сфері у зв'язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров'я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання. Під час проведення позапланового заходу застосовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб'єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Частинами 1 та 2 ст. 7 Закону №877-V встановлено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.

Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об'єкт відвідування) визначає Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 р. № 295 (далі - Порядок №295).

Пунктом 2 Порядку №295 передбачено, що державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці: Держпраці та її територіальних органів; виконавчих органів міських рад міст обласного значення та сільських, селищних, міських рад об'єднаних територіальних громад (з питань своєчасної та у повному обсязі оплати праці, додержання мінімальних гарантій в оплаті праці, оформлення трудових відносин) (далі - виконавчі органи рад).

Відповідно до п. 5 Порядку №295 інспекційні відвідування проводяться, зокрема: за інформацією Пенсійного фонду України та його територіальних органів про: роботодавців, які нараховують заробітну плату менше мінімальної; роботодавців, у яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу; роботодавців, у яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилась на 20 і більше відсотків; працівників, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року; роботодавців, у яких стосовно працівників відсутні нарахування заробітної плати у звітному місяці (відпустка без збереження заробітної плати без дотримання вимог Кодексу Законів про працю України та Закону України "Про відпустки"); роботодавців, у яких протягом року не проводилась індексація заробітної плати або сума підвищення заробітної плати становить менше суми нарахованої індексації; роботодавців, у яких 30 і більше відсотків працівників працюють на умовах цивільно-правових договорів; роботодавців з чисельністю 20 і більше працівників, у яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників.

Про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об'єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі.

Про проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин інспектор праці повідомляє об'єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі, якщо тільки він не вважатиме, що таке повідомлення може завдати шкоди інспекційному відвідуванню (п. 8 Порядку №295).

Відповідно до п. 10 Порядку №295 тривалість інспекційного відвідування, невиїзного інспектування не може перевищувати 10 робочих днів, для суб'єктів мікропідприємництва та малого підприємництва - двох робочих днів.

Пунктом 15 Порядку №295 передбачено, що за рішенням керівника органу контролю або його заступника, погодженим з об'єктом відвідування, інспектори праці за наявності підстав, визначених п.п. 1, 4-7 п. 5 Порядку №295, можуть проводити невиїзні інспектування у приміщенні відповідного органу контролю на підставі документів та пояснень, наданих об'єктом відвідування.

Згідно із положенням п. 16-18 Порядку №295 у разі створення об'єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування (ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 11 цього Порядку), відсутності об'єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування із зазначенням відповідних причин, який за можливості підписується керівником об'єкта відвідування або іншою уповноваженою особою.

Копія акта, зазначеного у п. 16 Порядку №295, надсилається органам, яким підпорядкований об'єкт відвідування (за наявності), для вжиття заходів з усунення перешкод і забезпечення присутності об'єкта відвідування за своїм місцезнаходженням.

У разі відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, об'єкту відвідування надсилається копія акта про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування та письмова вимога із зазначенням строку поновлення документів. На час виконання такої вимоги строк проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування зупиняється.

Пунктом 19 Порядку №295 визначено, що за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення.

Згідно п. 20-21 Порядку №295 акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та керівником об'єкта відвідування або його уповноваженим представником. Один примірник акта залишається в об'єкта відвідування.

Якщо об'єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід'ємною частиною.

Зауваження можуть бути подані об'єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів з дати підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

Відповідно до п. 23, 24 Порядку №295 припис є обов'язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об'єктом відвідування порушень законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.

Припис вноситься об'єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду.

У приписі зазначається строк для усунення виявлених порушень. У разі встановлення строку виконання припису більше ніж три місяці у приписі визначається графік та заплановані заходи усунення виявлених порушень з відповідним інформуванням інспектора праці згідно з визначеною у приписі періодичністю.

Припис складається у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, який проводив інспекційне відвідування або невиїзне інспектування, та керівником об'єкта відвідування або його уповноваженим представником. Один примірник припису залишається в об'єкта відвідування.

Пунктом 27 Порядку №295 передбачено, що у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом інспекційного відвідування або актом невиїзного інспектування, після розгляду зауважень об'єкта відвідування (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, за результатами якого вносить припис та/або вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

Заходи до притягнення об'єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників, несвоєчасну та не у повному обсязі виплату заробітної плати, недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування або невиїзного інспектування. Припис або вимога інспектора праці можуть бути оскаржені у 10-денний строк з дати їх отримання до керівника або заступника керівника відповідного територіального органу Держпраці (п. 29, 30 Порядку №295).

Позивач, обґрунтовуючи порушення його прав з боку відповідача, послався на Закону України "Про запобігання корупції", якими визначено, що рішення, прийняті з порушенням вимог вказаного Закону підлягають визнанню незаконними за заявою заінтересованої фізичної особи.

З приводу указаного суд зазначає наступне.

Статтею 1 Закону України "Про запобігання корупції" від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), визначено, що потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Під реальним конфліктом інтересів розуміється суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно з частиною 2 статті 35 Закону України "Про запобігання корупції" у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Отже, у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, така особа не має права брати участь у прийнятті відповідного рішення органом.

Частина перша статті 67 Закону України "Про запобігання корупції", встановлює, що нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об'єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування.

Отже, у випадку наявності у особи, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, конфлікту інтересів, така особа зобов'язана повідомити про це відповідний орган.

Судом встановлено, що на підставі наказу Управління Держпраці у Чернівецькій області "Про проведення інспекційних відвідувань" №131 від 23.03.2018 року начальником відділу з питань додержання законодавства про працю Управління Держпраці у Чернівецькій області Пуріч Ю.С. та головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю Управління Держпраці у Чернівецькій області Боячук В.В. проведено інспекційне відвідування/невиїзнЕ інспектування №04-044 ПП "Кліпсидра", за результатами чого було складено акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю №24-02-23/064 від 27.03.2018 р. (Т. 1 а.с. 75-80).

Так, апелянт вказує, що на підприємстві Кліпсидра" працювала ОСОБА_15 - дружина перевіряючого Пуріча Ю.С., яка була звільнена за згодою сторін, однак вважає, що про конфлікт інтересів свідчить наказ № 31 Приватного багатопрофільного підприємства " Кліпсидра" від 12.07.2017 року, яким ОСОБА_15 було звільнено за прогул.

При цьому, представник апелянта зазначає, що фактично ОСОБА_15 була звільнена за згодою сторін і на час розгляду справи діє саме вказаний наказ.

Дослідивши матеріали справи, колегією суддів встановлено, що відповідно до наказу Приватного багатопрофільного підприємства " Кліпсидра" від 27.07.2017 року № 31 ОСОБА_15 була звільнена із займаної посади за згодою сторін .

Суд не приймає до уваги посилання апелянта на наказ № 31 від 12.07.2017 року, згідно якого ОСОБА_15 ніби то було звільнено за прогул, адже станом на день розгляду даної адміністративної справи, вказаний наказ не є чинним, що не заперечувалось апелянтом.

Також, представник позивача під час розгляду справи зазначив, що під час перевірки Пуріч Ю.С. в присутності ОСОБА_16 висловлював негативні відгуки на адресу директора ОСОБА_17, вказане підтверджується на думку апелянта показами повноважного директорА ПП "Кліпсидра" на час перевірки - ОСОБА_9

Тобто, на переконання апелянта між ОСОБА_15 та директором підприємства ОСОБА_17 раніше був конфлікт, який призвів до упередженого ставлення інспектора Пуріча Ю.С. до наданих під час перевірки документів та пояснень.

Суд критично оцінює вказані висновки представника, оскільки директор ОСОБА_17 згідно відомостей наданих апелянтом на час перевірки помер, а надані покази свідка ОСОБА_18, суд не приймає до уваги як доказ, так, як вона є заінтересованою особою.

Водночас, будь яких доказів щодо упередженого ставлення під час перевірки апелянтом ні до суду першої інстанції, ні до суду апеляційної інстанції крім слів надано не було, тому суд не може прийняти вказане, як єдиний, належний та допустимий доказ по справі.

Також апелянт вказує на те, що акт № 24-02-23/064 від 27.03.2018 року, який був складений за наслідками перевірки, підписаний лише Пурічем Ю.С., тоді як перевірку проводило два інспектори та на підставі висновків які були викладені в акті, Управлінням Держпраці у Чернівецькій області було прийнято оскаржуване рішення.

Таким чином, на думку апелянта, є прямий зв'язок між встановленими обставинами в акті інспекційного відвідування, складеного особою, з якою у адміністрації підприємства наявний конфлікт інтересів та прийняттям оскаржуваного рішення.

Однак, колегія суддів зауважує, що Пурічем Ю.С. лише складався акт перевірки, при цьому рішення щодо притягнення відповідача до відповідальності приймалось Управлінням Держпраці у Чернівецькій області.

Таким чином, враховуючи вищезазначені обставини колегія суддів вважає недоведеним факт допущення Пурічем Ю.С. будь яких порушень, які б свідчили про ознаки конфлікту інтересів.

Аналізуючи доводи апелянта стосовно протиправності постанови № 24-02-23/064/050 від 18 квітня 2018 року, колегія суддів зазначає наступне.

Абзацом 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України передбачено, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.

Зі змісту акта інспекційного відвідування вбачається, що працівники ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 (з 04.09. по 03.10.2017 р.), ОСОБА_7 (з 11.09. по 03.10.2017 р.), а ОСОБА_8 (з 04.09.2017 р. по 30.01.2018 р.) були допущені до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу, що є порушенням ст. 21, п.п. 6 ч. 1 та ч. 3 ст. 24 КЗпП України "Укладення трудового договору".

Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Правові засади і гарантії здійснення громадянами України права розпоряджатися своїми здібностями до продуктивної і творчої праці визначено Кодексом законів про працю України.

Частиною 1 ст. 3 КЗпП України передбачено, що законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Статтею 4 КЗпП України визначено, що законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

Згідно ст. 21 КЗпП України трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов'язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов'язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Працівник має право реалізувати свої здібності до продуктивної і творчої праці шляхом укладення трудового договору на одному або одночасно на декількох підприємствах, в установах, організаціях, якщо інше не передбачене законодавством, колективним договором або угодою сторін.

Особливою формою трудового договору є контракт, в якому строк його дії, права, обов'язки і відповідальність сторін (в тому числі матеріальна), умови матеріального забезпечення і організації праці працівника, умови розірвання договору, в тому числі дострокового, можуть встановлюватися угодою сторін. Сфера застосування контракту визначається законами України.

Відповідно до ч.1 ст. 23 КЗпП України трудовий договір може бути: 1) безстроковим, що укладається на невизначений строк; 2) на визначений строк, встановлений за погодженням сторін; 3) таким, що укладається на час виконання певної роботи.

Згідно ч. 1 ст. 24 КЗпП України трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов'язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров'я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; 5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України.

Відповідно до ч. 3 ст. 24 КЗпП України працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Під час апеляційного розгляду справи встановлено, що ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 були прийняті на роботу на приватне підприємство "Кліпсидра" з 04.10.2017 р. на посади завідуючої виробництвом ЗОШ №41 (ОСОБА_4.) та кухонних працівників.

Наведені обставини підтверджуються трудовими книжками.

До того ж під час розгляду справи в суді першої інстанції зазначений факт було підтверджено свідками ОСОБА_9, ОСОБА_7, ОСОБА_12, ОСОБА_13., ОСОБА_4 та ОСОБА_19

Також, згідно відомостей, зазначених в журналі "Здоров'я" Чернівецької СШ ОРТ №41 ОСОБА_4 та ОСОБА_19, ОСОБА_5, ОСОБА_3 працюють на роботі з 04.09.2017 р., а ОСОБА_7 з 11.09.2017 р.

Колегія суддів вважає безпідставними твердження апелянта, що при прийнятті на роботу вказаних вище працівників, з останніми була досягнута домовленість про їх роботу впродовж одного місяця на умовах випробувального терміну, з огляду на наступне.

Частинами 1-2 ст. 26 КЗпП України визначено, що при укладенні трудового договору може бути обумовлене угодою сторін випробування з метою перевірки відповідності працівника роботі, яка йому доручається. Умова про випробування повинна бути застережена в наказі (розпорядженні) про прийняття на роботу. В період випробування на працівників поширюється законодавство про працю.

З системного аналізу наведених норм матеріального права, суд приходить до переконання, що випробувальний термін може бути встановлений лише при укладанні трудового договору, а умова про випробування повинна бути застережена в наказі (розпорядженні) про прийняття на роботу.

З матеріалів справи вбачається, що 03.10.2017 р. ОСОБА_4. звернулась до т.в.о. директора ПП "Кліпсидра" ОСОБА_9 із заявою, в якій просила прийняти її на роботу в СШ №41 на посаду завідуючої виробництвом з 04.10.2017 р. (Т.1 а.с. 41).

03.10.2017 р. ОСОБА_5, ОСОБА_3,ОСОБА_6, ОСОБА_20 звернулись до т.в.о. директора ПП "Кліпсидра" ОСОБА_9 із заявами, в яких просили прийняти їх на роботу в СШ №41 на посаду кухонного працівника з 04.10.2017 р. (Т.1 а.с. 42,43,44,45).

Наказом приватного підприємства "Кліпсидра" "Про прийняття на роботу" №36-К від 03.10.2017 р. було прийнято на роботу:

- ОСОБА_4 на посаду завідуючої виробництвом ЗОШ №41 з 04.10.2017 р.;

- ОСОБА_7 на посаду кухонного працівника ЗОШ №41 з 04.10.2017 р.;

- ОСОБА_5 на посаду кухонного працівника ЗОШ №41 з 04.10.2017 р.;

- ОСОБА_3 на посаду кухонного працівника ЗОШ №41 з 04.10.2017 р.;

- ОСОБА_19 на посаду кухонного працівника ЗОШ №41 з 04.10.2017 р.

Разом з цим суд зауважує, що як вбачається зі змісту вказаного наказу в ньому не зазначено умови про випробування , як того вимагає закон (Т. 1 а.с. 40).

Наказом №125 від 11.08.2017 р. директором Чернівецької спеціалізованої школи "Основні ресурси та технологічний тренінг" І-ІІІ ступеня №41 з вивченням єврейського етнокультурного компонента, за погодженням з директором ПП "Кліпсидра" ОСОБА_9 від 04.09.2017 р., затверджено посадові обов'язки завідуючої шкільної їдальні ОСОБА_4, згідно яких вона організовує: здійснення заходів з організації харчування учнів школи, дотримання санітарних і гігієнічних вимог у шкільній їдальні; роботу виробництва, приготування, оформлення і відпуск готових страв високої якості; розподіл обов'язків поварів складає графік виходу на роботу працівників їдальні, інструктує працівників по технології приготування страв; медичний огляд працівників їдальні за графіком, затвердженим керівником закладу освіти; роботу по профілактиці травматизму, обліку та аналізу випадків травм серед працівників їдальні; своєчасне замовлення на отримання обладнання, інвентаря, спецодягу; забезпечення виконання планів та завдань, доводить їх до працівників їдальні; контролює їх виконання; створює умови для підвищення рівня організації харчування учнів.

Разом із цим, здійснює: щоденний оперативний контроль за роботою працівників їдальні; експлуатацію і утримання в робочому стані холодильного, електричного та технологічного обладнання; виконання санітарних правил, правил по охороні праці, техніки безпеки, протипожежних заходів; міри по своєчасному забезпеченню виробництва продуктами харчування, робить замовлення постачальникам; правильність ведення статистичного обліку, представлення установленої звітності, перевіряє правильність складання калькуляції, встановлення цін; складання на основі вивчення попиту денного та циклічного меню; з членами бракеражної комісії брокераж готової страви; складання і представлення в бухгалтерію необхідних звітних матеріалів (меню, забірних листів), табеля на заробітну плату працівників їдальні; звітує про роботу шкільної їдальні перед директором школи; отримання і зберігання продуктів харчування (Т. 1 а.с. 243-244).

З казаними посадовими обов'язками ОСОБА_4 ознайомилася 04.09.2017 р.

04.09.2017 р. директором ПП "Кліпсидра" ОСОБА_9затверджено робочі інструкції кухонних робітників ОСОБА_5, ОСОБА_3,ОСОБА_6, а 13.09.2017 р. - ОСОБА_20

Згідно згаданих інструкцій, останні зобов'язані: доставляти продукти харчування та продовольчу сировину до приміщень кухні; відкривати ящики, мішки, іншу тару з продуктами, відкопорювати скляні та жерстяні консервні банки, не допускаючи при цьому пошкодження продукції; вивантажувати продукцію з тари; заповнювати котли водою та встановлювати їх на виплату; доставляти готові страви до місця роздачі; вмикати електричні, газові котли плити, шафи, кип'ятильники, встановлювати на таці столові прибори, хліб, тарілки з холодними закусками склянки з напоями, накривати тарілки, каструлі кришками; встановлювати таці на транспортер під час комплектації обідів; збирати та виносити харчові залишки; раціонально та ефективно організовувати працю на робочому місці; дотримуватись правил охорони праці та пожежної безпеки; проходити навчання і перевірку з охорони праці, безпеки життєдіяльності; систематично проходити медичні огляди (Т. 1 а.с. 245-248).

Під час розгляду справи в суді першої інстанції була допитана, як свідок директор приватного підприємства "Кліпсидра" ОСОБА_9, яка підтвердила, що вищезазначені працівники прийняті на роботу у вересні 2017 р. з випробувальним терміном на один місяць.

Однак, колегія суддів зауважує, що на підтвердження вказаного позивачем ні до суду першої інстанції, ні до суду апеляційної інстанції не надано наказу, в якому б містилися відомості про випробувальний термін вказаних вище працівниць.

Будь яких інших доказів, які б підтверджували проходження вказаними вище працівниками випробувального терміну у період часу з 04.09.2017 р. по 03.10.2017 р також надано не було.

Під час апеляційного розгляду справи було встановлено, що вказані працівники працювали на ПП "Кліпсидра" з вересень 2017 р. по січень 2018 р. в харчоблоці ЗОШ №41 відповідно на посадах завідувача харчоблоку та працівниць кухні. За роботу у вересні 2017 р. вони отримали від ОСОБА_9 заробітну плату за вказаний період, що було також підтверджено показами свідків в суді першої інстанції.

Також, в акті інспекційного відвідування відповідачем було встановлено, що на ПП "Кліпсидра" з вересня 2017 року по січень 2018 року працювала посудомийкою в харчоблоці ЗОШ №41 ОСОБА_8 без укладення трудового договору.

Факт роботи ОСОБА_8 на ПП "Кліпсидра" було підтверджено під час розгляду справи свідками ОСОБА_4 та ОСОБА_6

Також, вказане підтверджується журналом "Здоров'я", в якому медсестра ОСОБА_12 перевіряючи стан здоров'я всіх працівників харчоблоку щодня вносила відомості про їх стан здоров'я до журналу, про що допитані свідки повідомили суд під час надання показань.

Зі змісту даного журналу встановлено, що ОСОБА_8 працювала в харчоблоці ЗОШ №41 на роботі в позивача з 04.09.2017 р.

На підставі наведеного, суд не бере до уваги посилання апелянта, про те, що ОСОБА_8, на даному підприємстві не працювала, не виконувала жодних робіт з вересня 2017 року, оскільки жодних належних та достатніх доказів в підтвердження вказаних обставин апелянтом не надано.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 265 КЗпП України посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі, зокрема, фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту) - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.

Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з позицією суду першої інстанції, що наявні у справі докази, в тому числі пояснення свідків, свідчать про доведеність факту виконання трудових обов'язків, саме з 04.09.2017 року по 03.10.2017 року, ОСОБА_5,ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_6, ОСОБА_20 та ОСОБА_8 з 04.09.2017 року по 30.01.2018 року без укладення трудових договорів та без повідомлення ДФС України про прийняття працівників на роботу, що вказує на порушення вимог законодавства про працю.

У зв'язку з чим, суд апеляційної інстанції вважає, що постанова контролюючого органу № 24-02-23/064/050 від 18 квітня 2018 року про накладення на позивача штрафу в сумі 670140 грн. є правомірною та не підлягає скасуванню.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проаналізувавши доводи апелянта та наявні обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов до твердження, що вони є необґрунтованими та такими, що не відповідають положенням норм чинного законодавства.

Частиною 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Судова колегія зазначає, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, в рішенні по справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції в повній мірі надав оцінку усім вказаним обставинам та зібраним по справі доказам, у зв'язку із чим, ухвалив законне та обґрунтоване рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Приватного багатопрофільного підприємства "Кліпсидра" залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 18 грудня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 01 квітня 2019 року.

Головуючий Гонтарук В. М.

Судді Граб Л.С. Біла Л.М.