Справа № 1.380.2019.000732
Суддя: Хома Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2019-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 1.380.2019.000732
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2019 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Хоми О.П.,

з участю секретаря судового засідання Павлішевського М.В.,

з участю представників: позивача ОСОБА_1, відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Тювик» до Головного управління ДФС у Львівській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправним і скасування рішення, зобовязання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

Приватне підприємство «Тювик» (далі - позивач, ПП «Тювик») звернулось до суду з позовом до Головного управління ДФС у Львівській області (далі - відповідач-1, ГУ ДФС у Львівській області), Державної фіскальної служби України (далі - відповідач-2, ДФС України), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДФС у Львівській області від 27.07.2018 №861049/22406381 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 06.07.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобовязати ДФС України зареєструвати податкову накладну №1 від 06.07.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних станом на 25.07.2018.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ПП «Тювик» подано на реєстрацію податкову накладну №1 від 06.07.2018 по взаємовідносинах з ПАТ «Хмельницькобленерго». Податковим органом вказану податкову накладну прийнято, але реєстрацію зупинено. Виявлені помилки: «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Після отримання квитанції, платником податків надано контролюючому органу пояснення та усі належні документи на підтвердження реальності здійснення господарських операцій. Однак оскарженим рішенням відповідач відмовив у реєстрації податкових накладних з підстав надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства. При цьому, відповідачем не зазначено, які саме документи складені з порушенням законодавства та в чому полягають такі порушення. ПП «Тювик» оскаржено в адміністративному порядку рішення про відмову в реєстрації податкової накладної. Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення та рішення з питань розгляду скарги, у таких зазначені відмінні підстави щодо відмови в реєстрації податкових накладних. Вказав, що ДФС України вважає, що з метою реєстрації податкової накладної ПП «Тювик» повинно було надати документи, які не могли бути юридично складеними підприємством на дату складання податкової накладної, оскільки в даному випадку податкова накладна складена за наслідками першої події. У звязку з наведеним, відсутні правових підстав для прийняття оскаржуваного рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Відповідач позову не визнав з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Вказав, що наданих платником податків копій документів було не достатньо для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної. Зокрема, ПП «Тювик» надано документи, які складені з порушенням законодавства. Вважає оскаржуване рішення законним, просив у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою від 19.02.2019 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі, відповідачу запропоновано подати відзив з посиланням на докази, якими такий обґрунтовується.

19.02.2019 ГУ ДФС у Львівській області подано відзив на позовну заяву.

Ухвалою суду від 12.03.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Суд, зясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Позивач ПП «Тювик», зареєстрований як субєкт підприємницької діяльності з присвоєнням коду .

Між ПАТ «Хмельницькобленерго» (Замовник) та ПП «Тювик» (Підрядник) укладено договір підряду від 06.04.2018 №ТЕ-7.

Відповідно до п.п. 2.3.1 п. 2.3 Договору до початку робіт Підряднику перераховується аванс в розмірі 60% від загальної вартості роботі зазначеній в п.п. 2.1 цього договору.

Договірна вартість робіт становить 13673000, 00 грн.

ПАТ «Хмельницькобленерго» платіжним дорученням від 06.07.2018 №8757 перерахувало на поточний рахунок ПП «Тювик» частину авансового платежу в розмірі 2000 000, 00 грн.

На виконання умов вказаного договору ПП «Тювик» складено та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (ЄРПН) податкову накладну № 1 від 06.07.2018.

Вказана податкова накладна доставлена до ДФС України, документ прийнято, реєстрацію зупинено, що підтверджено квитанцією №1 від 25.07.2018.

Підставами для зупинення реєстрації податкової накладної № 1 від 06.07.2018 вказано про виявлені помилки: відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

25.07.2018 ПП «Тювик» направлено на адресу Стрийської ОДПІ ГУ ДФС у Львівській області (Сколівське відділення) повідомлення № 1 щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по ПН/РК, реалізація якої/го зупинено для розблокування податкової накладної № 1 від 06.07.2018 та копії 12 документів, за результатами яких складено податкову накладну. Зокрема, ПП «Тювик» подано: скаргу від 25.07.2017, витяг з ЄДРПОУ від 18.02.2016, ліцензія ДАБІ України №11-Л від 21.03.2016, додаток до ліцензії № від 21.03.2016, дозвіл ГУ Держпраці у Львівській області №0217.17.46 від 05.05.2017, дозвіл ГУ Держпраці у Львівській області №0252.16.46 від 12.04.2016, договір оренди №30032018 від 30.03.2018, акт приймання-передачі обєкта нерухомого майна №30032018 від 30.03.2018, договір оренди приміщень №1/07/2017 від 10.07.2017, договір підряду №ТЕ-7 від 06.04.2018, платіжне доручення №8757 від 06.07.2018в електронній формі, взаєморозрахунки №б/н від 06.07.2018.

За наслідками розгляду повідомлення від 25.07.2018 №1 відповідачем прийнято оскаржуване рішення від 27.07.2018 №861049/22406381 про реєстрацію або про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, яким позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №1 від 06.07.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підставою відмови у реєстрації вказаної податкової накладної визначено надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства, а саме надані платником податків платіжні доручення не скріплені підписом і печаткою банку.

06.08.2018 ПП «Тювик» подано ДФС України, комісії з питань розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

За результатами розгляду скарги від 06.08.2018 комісією з питань розгляду скарг прийнято рішення №24730/22406381/2 від 15.08.2018, зі змісту якого вбачається, що підставою для відмови в реєстрації податкової накладної №1 від 06.07.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних стала відсутність документів, що підтверджують факт придбання, виготовлення, вирощування або переробки ТМЦ/чи можливість надання послуг, виконання робіт.

При вирішенні спору суд виходив із такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обовязки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обовязки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України (далі Податковий кодекс).

Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Відповідно до пункту 74.2 статті 74 Податкового кодексу, в Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики (пункт 74.3 статті 74 Податкового кодексу).

Відповідно до пункту 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно до пункту 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов'язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Аналогічні норми містить підпункт 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу, згідно до яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.

Відповідно до підпункту 201.16.1. пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; б) визначення критерію (їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21.02.2018 № 117, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 177 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Пунктами 6 та 7 Порядку № 177 визначено, що у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Отже, підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність:

1) платника податку - критеріям ризиковості платника податку;

2) податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.

На виконання пункту 10 Порядку № 117 ДФС України 21.03.2018 наказом № 144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі - Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків).

Порядком формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі Критерії).

Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п. 1.6 Критеріїв.

Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом.

До протоколу засідання Комісій обов'язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п. 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.

За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платників з ознаками ризиковості.

Критерії ризиковості платника податку визначені у листі Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податку».

Згідно з підпунктом 1.6. пункту 1, якого 1.Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб'єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС .

У квитанції щодо зупинення реєстрації податкової накладної контролюючим органом зазначено про те, що ПН/РК відповідають вимогам пп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку».

При цьому, який саме із указаних в пп.1.6 п.1 Критеріїв відповідач застосував до ПП «Тювик» у квитанції №1 відсутній.

Відповідач ні у відзиві на позов, ні в судовому засіданні не пояснив який саме із семи передбачених підпунктом 1.6 пункту 1 Критеріїв зумовив зупинення 25.07.2018 реєстрації податкової накладної №1 від 06.07.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідачем не було надано ані самого протоколу засідання Комісії, ані переліку платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з пп. 1.6 п. 1 Критеріїв; ні матеріалів, на підставі яких платника податків віднесено до такого переліку; ані іншої інформації, що розглядається Комісією, яка, відповідно до Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків, обов'язково додається до протоколу засідання Комісій.

Суд також зазначає, що Критерії ризиковості платника податку визначені Листом ДФС України від 21.03.2018 № 959/99-99-07- 18, який навіть не нормативно-правовим актом.

На це звертає увагу також Державна регуляторна служба України на офіційному веб-порталі (Лист ДРСУ від 19.04.2018 № 3890/0/20-18), та зазначає, що критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій та перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку відповідно були затверджені ДФС листами від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18 та № 960/99-99-07-18 без дотримання регуляторних процедур.

Окрім того, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не вказано конкретного переліку необхідних документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстру податкових накладних.

Відповідно до підпункту 201.16.2 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу письмові пояснення та/або копії документів, зазначені у підпункті «в» підпункту 201.16.1 цього пункту, платник податку має право подати до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податку протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов'язання, відображеного у такій податковій накладній/розрахунку коригування. Такі документи передаються контролюючим органом за основним місцем обліку платника податку не пізніше наступного робочого дня з дня їх отримання до комісії центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Письмові пояснення та/або копії документів, подані платником податків до контролюючого органу відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту, розглядаються комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику (підпункт 201.16.3 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу).

Зазначена комісія приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підстави для прийняття комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Порядок роботи комісії визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних приймається та надсилається платнику податку протягом п'яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та документів, поданих відповідно до підпункту 201.16.2 Податкового кодексу.

Відповідно до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117 (далі - Постанова КМУ №117), підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;

- ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

- надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Згідно з пунктом 14 Постанови КМУ №117 перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Згідно з оскаржуваного рішення позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної з підстав надання копій документів, які складені з порушенням законодавства. Зокрема, надані платником податків платіжні доручення не скріплені підписом та печаткою банку.

Судом встановлено, що позивачем надіслано податковому органу платіжне доручення від 06.07.2018 №8757 в електронній формі, яке розміщено в системі «клієнт-банк».

Відповідно до Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою НБУ від 21.01.2004 №22 (далі Інструкція №22) безготівкові розрахунки - перерахування певної суми коштів з рахунків платників на рахунки отримувачів коштів, а також перерахування банками за дорученням підприємств і фізичних осіб коштів, унесених ними готівкою в касу банку, на рахунки отримувачів коштів. Ці розрахунки проводяться банком на підставі розрахункових документів на паперових носіях чи в електронному вигляді.

Згідно з пунктом 10.1. Інструкції №22 оперативне ведення клієнтом своїх рахунків у банку та обмін технологічною інформацією, визначеною в договорі між банком та клієнтом, клієнт може здійснювати за допомогою систем дистанційного обслуговування.

Дистанційне обслуговування рахунку клієнт може здійснювати за допомогою систем «клієнт банк», «клієнт - Інтернет банк», «телефонний банкінг», «миттєва безконтактна оплата» та інших систем дистанційного обслуговування.

Відповідно до 10.5. Інструкції №22 під час здійснення розрахунків за допомогою систем «клієнт банк», «клієнт - Інтернет банк» тощо застосовуються електронні розрахункові документи. Якщо це передбачено договором між банком та клієнтом, то використання клієнтом системи не виключає можливе оброблення банком документів клієнта на паперових носіях.

Згідно з пунктом 16 Постанови КМУ №117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного звязку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до частини 1 статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» від 22.05.2003 №851-IV (далі - Закон №851-IV) оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обовязковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону №851-IV юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму.

Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про електронний цифровий підпис» від 22.05.2015 № 852-IV (чинного на період спірних правовідносин) електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа

Статтею 3 вказаного закону визначався правовий статус електронного цифрового підпису. Зокрема, електронний цифровий підпис за правовим статусом прирівнюється до власноручного підпису (печатки) у разі, якщо:

електронний цифровий підпис підтверджено з використанням посиленого сертифіката ключа за допомогою надійних засобів цифрового підпису;

під час перевірки використовувався посилений сертифікат ключа, чинний на момент накладення електронного цифрового підпису;

особистий ключ підписувача відповідає відкритому ключу, зазначеному у сертифікаті.

Електронний підпис не може бути визнаний недійсним лише через те, що він має електронну форму або не ґрунтується на посиленому сертифікаті ключа.

Таким чином, чинним законодавством визначено, що електронний документ при наявності всіх необхідних реквізитів, підтверджує здійснення операцій на підставі такого документу. Підтвердження відповідності електронної форми платіжного доручення оригіналу, який розміщений в системі «клієнт-банк» не потребує його скріплення печаткою та підписом банку. При цьому, судом встановлено, що таке платіжне доручення підтверджує факт оплати контрагентом позивача за роботи по реконструкції згідно договору підряду від 06.04.2018 №ТЕ-7, тоді як факт зарахування коштів на рахунок позивача підтверджується випискою по рахунку ПП «Тювик», яка згідно з наявних в матеріалах справи повідомлень була надіслана позивачем до податкового органу.

Вказане свідчить, що позивачем долучено належні первинні документи, які підтверджують факт оплати за договором підряду від 06.04.2018 №ТЕ-7, та спростовує вказану .

Тому зазначена контролюючим органом у рішенні про відмову в реєстрації податкових накладних від 27.07.2018 №861049/22406381 підстава «надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства: надані платником податків платіжні доручення не скріплені підписом та печаткою банку» не відповідає фактичним обставинам.

Суд також зазначає, що у рішенні про відмову в реєстрації податкових накладних від 27.07.2018 №861049/22406381 та у рішенні за результатами розгляду скарги від 15.08.2018 №24730/22406381/2 податковим органом визначено різні підстави щодо відмови в реєстрації податкової накладної.

Так, рішення за наслідками розгляду скарги від 15.08.2018 №24730/22406381/2 містить таку підставу як «ненадання платником податків копій документів щодо придбання, виготовлення, вирощування або переробки ТМЦ/чи можливість надання послуг, виконання робіт». При цьому, податковий орган не вказує, яких саме документів не долучено.

Як встановлено судом, ПП «Тювик» надано необхідні документи, які підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній №1 від 25.07.2018, та які є достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної. При цьому, дослідження факту здійснення господарських операцій, на виконання яких складено податкові накладні, є предметом документальних перевірок, обовязком контролюючого органу при реєстрації податкових накладних є перевірка відповідності вказаних документів формі, встановленій чинним законодавством.

Таким чином, суд дійшов висновку, що, зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарської операції позивачем, та на те, що такі документи були надані контролюючому органу, останній не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації податкових накладних.

Відповідно до вимог частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем не подано належних доказів правомірності прийняття ГУ ДФС у Львівській області рішення від 27.07.2018 №861049/22406381 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 06.07.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіривши рішення про відмову в реєстрації податкової накладної від 27.07.2018 №861049/22406381, суд дійшов переконання, що такі прийнято відповідачем без урахування вимог Податкового кодексу України та з порушенням передбачених статтею 2 КАС України принципів, тому його слід визнати протиправним та скасувати, задовольнивши першу з позовних вимог.

Позовна вимога щодо зобовязання ДФС України зареєструвати податкову накладну №1 від 06.07.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних станом на 25.07.2018 є похідною від позовної вимоги про оскарження рішення про відмову в реєстрації податкової накладної.

Відповідно до пунктів 19, 20 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Оскільки рішення ГУ ДФС у Львівській області від 27.07.2018 №861049/22406381 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 06.07.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних є протиправним та підлягає скасуванню з мотивів, наведених вище, то, ураховуючи норми Порядку№1246, підлягає до задоволення і позовна вимога про зобов'язання ДФС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних у день надходження податкову накладну №1 від 06.07.2018.

Відповідно до статті 139 КАС України підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДФС у Львівській та ДФС України понесені позивачем судові витрати у вигляді судового збору в сумі 3 842 грн пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, сплаченого платіжними дорученням від 12.02.2019 №3899 та №3900.

Керуючись ст.ст. 6-10, 14, 72-77, 90, 132, 159, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в :

Позов Приватного підприємства «Тювик» (вул.Стрийська, 35А, м.Сколе, Сколівський район, Львівська область, 82600, ) до Головного управління ДФС у Львівській області (вул.Стрийська, 35, м.Львів, 79003, ), Державної фіскальної служби України (пл. Львівська, 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправним і скасування рішення, зобовязання вчинити дії, - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДФС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, 79003, ) від 27.07.2018 № 861049/22406381 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 06.07.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобовязати Державну фіскальну службу України (пл. Львівська, 8, м. Київ, 04053, ) зареєструвати податкову накладну №1 від 06.07.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних станом на 25.07.2018.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДФС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, 79003, ) та Державної фіскальної служби України (пл. Львівська 8, м. Київ, 04053, ) по 1 921 (одна тисяча девятсот двадцять одна) грн 00 к. судових витрат з кожного в користь Приватного підприємства «Тювик» (вул. Стрийська, 35А, м. Сколе, Сколівський район, Львівська область, 82600, ).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 29 березня 2019 року.

Суддя О.П. Хома