Справа № 644/8806/18
Суддя: Клименко А. М.
Дата ухвалення: 2019-03-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

29.03.2019 Суддя Клименко А. М..
Справа № 644/8806/18
Провадження № 2-а/644/61/19
УХВАЛА

Іменем України

29 березня 2019 року.

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Клименко А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора УПП ОСОБА_2, помічника чергового СРПП ВП Хижняка ОСОБА_3, поліцейського УПП в Харківській області ОСОБА_4, старшого дільничного офіцера поліції Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 про визнання протиправними дії (бездіяльність) прийнятих субєктом владних повноважень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачів і просив:

1.Визнати незаконним дії (бездіяльність) інспектора УПП ОСОБА_2 щодо не реагування на повідомлення про адміністративне правопорушення та на прохання позивача скласти протокол та таким, що порушують вимоги ст. 23 (Основні повноваження поліції), ст. 30 (Види поліцейських заходів) Закону України «Про Національну поліцію» та п. 1 ч. 2 ст. 255 КУпАП.

2.Визнати незаконним дії (бездіяльність) помічника чергового СРПП ВП ОСОБА_6 щодо не реагування на повідомлення про адміністративне правопорушення та на прохання позивача скласти протокол та таким, що порушують вимоги ст. 23 (Основні повноваження поліції), ст. 30 (Види поліцейських заходів) Закону України «Про Національну поліцію» та п. 1 ч. 2 ст. 255 КУпАП.

3.Визнати незаконними дії (бездіяльність) поліцейського УПП в Харківській області ОСОБА_4 щодо не реагування на повідомлення про адміністративне правопорушення та на прохання позивача скласти протокол та таким, що порушують вимоги ст. 23 (Основні повноваження поліції), ст. 30 (Види поліцейських заходів) Закону України «Про Національну поліцію» та п. 1 ч. 2 ст. 255 КУпАП.

4.Визнати незаконними дії (бездіяльність) старшого дільничного офіцера поліції Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 щодо не реагування на повідомлення про адміністративне правопорушення та на прохання позивача скласти протокол та таким, що порушують вимоги ст. 23 (Основні повноваження поліції), ст. 30 (Види поліцейських заходів) Закону України «Про Національну поліцію» та п. 1 ч. 2 ст. 255 КУпАП.

5.Зобовязати відповідачів провести належну перевірку заяви позивача про адміністративне правопорушення та скласти протокол про адміністративне правопорушення за ст. 155 КУпАП відносно керівника ФОП ОСОБА_7, РНОКПП НОМЕР_1, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1, місце здійснення підприємницької діяльності: м. Харків, вул. Сумська, буд. 1.

В обґрунтування позову позивач посилався на те, що 11 травня 2018 року після залишення позивачем 30 березня 2018 року заяви у книжці відгуків та пропозицій у закладі громадського харчування «Fresh Line» він прибув до того ж закладу громадського харчування та виявив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 155 КУпАП. Для фіксації даного факту позивач звернувся до правоохоронних органів, внаслідок чого на місце прибули патрульні поліцейські ОСОБА_4, ОСОБА_6 та ОСОБА_2, які відмовилися складати протокол про адміністративне правопорушення.

Після чого позивач звернувся до поліцейських з письмовою заявою, яка була передана на розгляд дільничному офіцеру Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 Останній надав позивачу відповідь з відмовою у реагуванні на адміністративне правопорушення.

Також позивач просив проводити розгляд справи з обовязковим застосуванням технічних засобів та повною відео фіксацією, а також просив стягнути з відповідачів судові витрати.

В порушення вимог ст. 160 КАС України в позовній заяві не зазначено:

-зміст оскаржуваних дій (бездіяльності) відповідачів, оскільки вимога у вигляді «не реагування на повідомлення про адміністративне правопорушення» є неконкретною і не містить посилання на норми Закону, яка ними порушена;

-відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

-у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності субєкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

-власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Одночасно позивач звернувся до суду з заявою про звільнення від сплати судового збору з тих підстав, що сума судового збору в розмірі 704 грн. 80 коп. є для нього великим розміром, оскільки, згідно з довідкою про доходи від 19 лютого 2018 року, йому нарахована заробітна плата в розмірі 800 грн., і загальний розмір його доходу за останні півроку становить 4800 грн.

У заяві про звільнення від сплати судового збору позивач виклав клопотання про витребування від органів ГУ ДФС у Харківській області інформації та документів про загальний розмір його доходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинні бути зазначені заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Оскільки у клопотанні позивача про витребування доказів не зазначені заходи, яких він вжив для отримання доказу самостійно, докази вжиття таких заходів до клопотання не додані, причини неможливості самостійно отримати докази у клопотанні не наведені, то підстав для задоволення клопотання позивача про витребування доказів суд не вбачає.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Оцінивши надані позивачем докази в підтвердження його тяжкого матеріального та фінансового стану, який перешкоджає сплаті передбаченого законом за подання позову до суду судового збору, суд вважає їх вочевидь недостатніми для підтвердження зазначених обставин.

При цьому суд виходить з того, що єдиним доказом в підтвердження тяжкого матеріального стану позивача є додана ним до клопотання довідка про суми виплачених доходів та утриманих податків з Державного реєстру фізичних осіб платників податків від 19 лютого 2018 року, яка містить відомості про доходи позивача за 2017 рік. Ніяких інших доказів, які б містили відомості про матеріальний стан позивача в період, який безпосередньо передує зверненню до суду з позовом, суду позивачем не надано, у зв'язку з чим суд дійшов висновку про недоведеність позивачем факту перебування його у тяжкому матеріальному стані і відсутність підстав для задоволення його клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Згідно абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Виходячи з кількості заявлених позивачем вимог немайнового характеру п'яти, позовна заява підлягає оплаті судовим збором у загальному розмірі: 704 грн. 80 коп. х 5 = 3524 грн., але судовий збір по справі позивачем не сплачений взагалі. _

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. ст. 79, 80, 160, 161, 169, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів відмовити.

В задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора УПП ОСОБА_2, помічника чергового СРПП ВП Хижняка ОСОБА_3, поліцейського УПП в Харківській області ОСОБА_4, старшого дільничного офіцера поліції Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 про визнання протиправними дії (бездіяльність) прийнятих субєктом владних повноважень - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви та надати докази сплати судового збору у розмірі 3524 грн. протягом пятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині визначення розміру судового збору протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: