Справа № 0440/5513/18 (852/88/19; 852/84/19)
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2019-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

20 березня 2019 року м. Дніпросправа № 0440/5513/18 (852/88/19; 852/84/19)

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Дурасової Ю.В.,

суддів: Божко Л.А., Суховарова А.В.,

секретар судового засідання: Комар Н.В.

за участю: представника відповідача: ОСОБА_1

представника позивача: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційні скарги ОСОБА_3 з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.09.2018 (суддя Горбалінський В.В.)

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпро Світ" до відповідача ОСОБА_3 з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про скасування постанов,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпро Світ», звернулося до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_3 з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради (далі відповідач), в якій просило, з урахування заяви про уточнення позовних вимог:

- визнати протиправною та скасувати постанову №31-ЮР від 11.07.2017 року про накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпро Світ» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 50520,00 грн., постановлену заступником начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради ОСОБА_4;

- визнати протиправною та скасувати постанову №32-ЮР від 11.07.2017 року про накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпро Світ» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 50520,00 грн., постановлену заступником начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради ОСОБА_4;

- визнати протиправною та скасувати постанову №33-ЮР від 11.07.2017 року про накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпро Світ» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 50520,00 грн., постановлену заступником начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради ОСОБА_4;

- визнати протиправною та скасувати постанову №35-ЮР від 11.07.2017 року про накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпро Світ» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 50520,00 грн., постановлену заступником начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради ОСОБА_4.

Позов обґрунтовано тим, що відсутність доказів про своєчасне та належне сповіщення позивача про проведення позапланової перевірки посадовими особами ОСОБА_3 з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради ставить під сумнів законність та правомірність дій останнього щодо проведення такої перевірки та результати проведеної перевірки.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.09.2018 року позов задоволено.

Рішення суду першої інстанції обґрунтовано тим, що відповідач намагався здійснити позапланові перевірки позивача всупереч положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, згідно якої просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Вважає, що оскаржуване рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права. Посилається на те, що передача права власності на обєкт будівництва не впливає на необхідність проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. Відповідач був зобовязаний провести позапланові перевірки обєкті, які були зазначені у вимозі прокуратури Дніпропетровської області від 01.06.2017 року №17/2-1180 провести перевірку обєктів будівництва згідно переліку з метою швидкого, якісного та неупередженого проведення досудового розслідування з метою запобігання порушення земельного законодавства; при перевірці розглянути питання достовірності даних у деклараціях, відомості проектної документації вихідним даним, державним будівельним нормам та затвердженій містобудівній документації, відповідності будівництва містобудівному законодавству та інше. Зазначає, що в силу ч. 5 ст. 40 КПК України органи державної влади, органи місцевого самоврядування зобовязані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого. Звертає увагу, що надіслання повідомлення про проведення позапланової перевірки субєкту містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль чинним законодавством не встановлено. При цьому недопущення посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва є порушенням містобудівного законодавства.

В відзиві на апеляційну скаргу позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. Посилається на те, що позивач не є субєктом містобудування і не проводив жодних будівельних робіт за вказаними у постановах адресами, тому положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не можуть бути застосовані до даних правовідносин, тому відсутні законні підстави для притягнення позивача до відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, просив апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати та відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Надав пояснення аналогічні викладеним в апеляційній скарзі.

Представник позивача проти задоволення апеляційної скарги заперечував, просив відмовити в її задоволенні, залишивши рішення суду першої інстанції без змін. Надав пояснення аналогічні викладеним в у відзиві на апеляційну скаргу.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, внаслідок наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 01.06.2017 року прокуратурою Дніпропетровської області направлено на адресу міського голови м. Кривого Рогу лист № 17/2-1180вих. -17 з вимогою провести перевірку обєктів будівництва перелік яких додається, зокрема, за адресами: м. Кривий Ріг, вул. Косіора, буд. 49г, м. Кривий Ріг, вул. Косіора, буд. 49д, м. Кривий Ріг, вул. Косіора, буд. 98в, м. Кривий Ріг, пр. Карла Маркса, буд. 45к.

12.06.2017 року відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради видані направлення №№ 110, 111, 112, 117 для проведення позапланової перевірки на обєктах, які розташовані за наступними адресами:

- м. Кривий Ріг, вул. Косіора, буд. 49г;

- м. Кривий Ріг, вул. Косіора, буд. 49д;

- м. Кривий Ріг, вул. Косіора, буд. 98в;

- м. Кривий Ріг, пр. Карла Маркса, буд. 45к.

Підставою в направленнях зазначено наказ відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради від 07.06.2017 року № 60 (зі змінами), на підставі звернення прокуратури Дніпропетровської області від 01.06.2017 року№ 17/2-1180вих. -17.

Копію наказу суду надано не було.

Строк проведення позапланових перевірок зазначено по направленнях №№ 110, 111, 112 з 12.06.2017 року по 23.06.2017 року, а в направленні № 117 з 13.06.2017 року по 26.06.2017 року.

15.06.2017 року відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради за № 645 на адресу ТОВ «Дніпро Світ» складено повідомлення про проведення позапланової перевірки.

16.06.2017 року на адресу ТОВ «Світ Дніпро» було направлено поштове відправлення, яке повернулося відповідачу не отриманим.

23.06.2017 року та 26.06.2017 року відповідальними особами відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради складено акти № 7, 7, 7, 7 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, в яких зазначено, що керівник ТОВ «Дніпро Світ» ОСОБА_5 не допустив посадових осіб на обєкт для проведення позапланової перевірки, оскільки не зявився.

Також, 23.06.2017 року та 26.06.2017 року вищевказаними посадовими особами винесено приписи № 39, 40, 41, 49, згідно яких вимагали до 11.07.2017 року допустити посадових осіб до обєкту для здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю.

За результатами перевірки складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.06.2017 року та 26.06.2017 року, в яких зазначено, що замовник для проведення перевірки не зявився, про проведення перевірки був повідомлений листом № 645 від 15/06,2017, чим не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення позапланової перевірки.

11.07.2017 року заступником начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради винесено постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від №31-ЮР, №32-ЮР, №33-ЮР, №35-ЮР, якими Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпро Світ» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штрафи у розмірі 50 520,00 грн. за кожною винесеною постановою відносно позивача.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що суд першої інстанції до даних правовідносин правильно застосував норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», норми Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. При цьому, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 19).

Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини.

Так, правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Водночас, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (надалі - Порядок №553).

Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 8 та 9 Порядку №533 визначено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що пунктом 12 Порядку № 553 встановлено, що у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

При цьому, такий строк встановлено цим же пунктом, який передбачає, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Таким чином, Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю чітко встановлює, що для здійснення позапланової перевірки посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю зобовязані пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки та здійснювати таку перевірку у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, а акт про відсутність суб'єкта містобудування може бути складений лише у випадку, коли йому було надіслано повідомлення про проведення такої перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) у визначений цим Порядком строк, тобто не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що вказаний Порядок не надає право посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю здійснювати позапланову перевірку та складати акт у випадку недодержання зазначених вище умов.

Матеріалами справи підтверджується, що під час намагання посадовими особами відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради здійснити перевірку обєктів позивача, уповноваженим представника ТОВ «Дніпро Світ» не були предявлені службові посвідчення посадових осіб відповідача та не були надані копії направлень для проведення позапланових перевірок, а самі уповноважені представники позивача не були присутні при відповідних спробах провести перевірки.

Водночас, акти про недопущення та відповідні протоколи не містять інформацію: в який день та час посадові особи відповідача зявлялися за адресами проведення позапланової перевірки для проведення таких перевірок і чим або ким це підтверджується.

На думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо сумніву, що відповідачем виконано обовязок про належне повідомлення ТОВ «Дніпро Світ» про проведення позапланових перевірок, оскільки повідомлення № 645 складено після дати початку перевірок, поштове відправлення було здійснено вже після дати початку перевірки, а саме поштове відправлення не було доставлено і вручено позивачу.

Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що відповідач намагався здійснити позапланові перевірки позивача в супереч положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Слід також звернути увагу, що відповідно до п. 2 ч. 6 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Натомість, матеріали справи не містять належного підтвердження того факту, що позивач був обізнаний та отримав примірники актів, приписів та протоколів про порушення у сфері містобудівної діяльності.

Також слід зазначити, що Порядок № 553 розрізняє, а не ототожнює такі обставини як:

- відмова суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки,

- відмова суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю,

- відсутність суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки.

Оскільки пункт 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачає відповідальність за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, а не за відсутність субєктів містобудування на обєктах, то суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що приймаючи оспорювані постанови, відповідач діяв протиправно.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року.

Відповідно до п. 17 цього Порядку справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб, а відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Натомість матеріалами справи не підтверджено дотримання процедури Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року, зокрема в частині виконання обов'язків щодо ознайомлення позивача з протоколами, роз'яснення прав та обов'язків, надання права на підписання протоколу та можливості надати зауваження на ці протоколи, не надано доказів завчасного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, та зважаючи на те, що протоколи від 23.06.2017 року та 26.06.2016 року були підставою для винесення оскаржуваних постанов, суд зазначає, що відповідач при притягненні позивача до відповідальності за правопорушення діяв не у спосіб, передбачений Порядком №244 накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог та матеріалів справи, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог.

Колегія суддів апеляційної інстанції також надає оцінку запереченням на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.09.2018 року щодо відмови у задоволенні клопотання відповідача про залишення без розгляду позовної заяви.

Так, матеріалами справи підтверджується, що 18.09.2017 року представник позивача звертався з позовом про оскарження постанов від 11.07.2017 року про накладення штрафів за порушення у сфері містобудівної діяльності. При цьому, ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 21.09.2017 року відмовлено в задоволенні клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду та залишено позов без розгляду.

Отже, по суті зазначена справа не розглядалася.

Водночас, після усунення обставин, що стали підставою для залишення позову без розгляду позивач мав право звернутися до суду в загальному порядку.

Так, процесуальний закон надає право особі, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, звернутися до адміністративного суду в загальному порядку (ч. 4 ст. 240 КАС України).

Отже, відповідач помилково вважає, що Дніпропетровський окружний адміністративний суд, ухвалою від 11.09.2018 року, мав залишити позов без розгляду на підставі того, що раніше щодо позивача була постановлена ухвала Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 21.09.2017 року про залишення позову без розгляду.

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог.

Вищезазначене є мотивом для відхилення судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи відповідача спростовуються доводами, викладеними позивачем та нормами законодавства, що регулює дані правовідносини.

Рішенням суду права та інтереси позивача захищені, а права та інтереси відповідача не порушені.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування.

З огляду на характер спірних правовідносин та результати апеляційного розгляду справи, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.09.2018 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.09.2018 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили 20.03.2019 та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів згідно ст. 328 КАС України з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Вступну та резолютивну частини постанови проголошено 20.03.2019.

В повному обсязі постанова виготовлена 25.03.2019.

Головуючий суддя Ю.В. Дурасова

суддя Л.А. Божко

суддя А.В. Суховаров