Справа № 240/5/19
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2019-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 березня 2019 року м. Житомир справа №240/5/19
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Попової О. Г.,
секретар судового засідання Бойко Т.О.,
представника відповідача ОСОБА_2,
представника третьої особи ОСОБА_3,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції у Житомирській області, третя особа: Управління Держпраці у Житомирській області про визнання протиправним та скасування пункту 2 наказу №128-ОС від 08 серпня 2017 року,
ІСТОРІЯ СПРАВИ
КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ
1. ОСОБА_4 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Державної екологічної інспекції у Житомирській області від 08 серпня 2017 року №128-ОС "Про закриття дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1О." в частині накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення.
В обґрунтування позовних вимог посилається на винесення спірного наказу в частині оголошення зауваження без відповідних правових підстав та в порушення чинного законодавства.
2. Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 23 січня 2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження із проведенням підготовчого засідання та викликом (повідомленням) учасників справи. Підготовче засідання призначено на 18 лютого 2019 року о 11:40.
3. В підготовчому засіданні, призначеному на 18 лютого 2019 року о 11:40 судом в порядку статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 05 березня 2019 року о 11:30, що занесено секретарем судового засідання до протоколу судового засідання від 18 лютого 2019 року.
4. 05 березня 2019 року до відділу документального забезпечення суду від Управління Держпраці у Житомирській області в порядку статті 165 КАС України надійшли письмові пояснення щодо позову вих. №1144 від 05 березня 2019 року (а.с. 82-83).
В судовому засіданні, призначеному на 05 березня 2019 року о 11:30 судом було досліджено оригінал наказу Державної екологічної інспекції у Житомирській області від 08 серпня 2017 року №128-ОС "Про закриття дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1О.", що занесено секретарем судового засідання до протоколу судового засідання від 05 березня 2019 року.
5. 06 березня 2019 року на офіційну електронну поштову адресу суду від Управління Держпраці у Житомирській області в порядку частини п'ятої статті 159, статті 165 КАС України надійшли доповнення до письмових пояснень вих. №1195 від 06 березня 2019 року (а.с. 89).
6. В судове засідання, призначене на 18 березня 2019 року о 14:30 прибули позивач, представник відповідача та представник третьої особи.
Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві.
Представник відповідача в судовому засіданні щодо задоволення позовних вимог заперечував.
Представник третьої особи в судовому засіданні підтримав позовні вимоги позивача у повному обсязі з підстав, викладених у письмових поясненнях щодо позову та у доповненнях до письмових пояснень.
У відповідності до положень частини третьої статті 243 КАС України та зважаючи на складність справи, складення рішення у повному обсязі може бути відкладено на строк до десяти днів з дня закінчення розгляду справи.
АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
7. Відповідно до змісту позовної заяви та наданих у судовому засіданні позивачем і представником позивача пояснень, позивач наголошує, що спірний наказ в частині оголошення зауваження винесений відповідачем за відсутності правових підстав для його винесення та з численними порушеннями Закону України "Про державну службу". Вказує, що внаслідок спірного наказу позивач фактично позбавлений отримувати грошове забезпечення у належному та повному розмірі на новому місці роботи.
8. Представник відповідача в судовому засіданні щодо задоволення позовних вимог заперечував, зазначаючи, що Державна екологічна інспекція у Житомирській області при винесенні спірного наказу діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені ОСОБА_5 та законами України.
Суд звертає увагу, що відповідач у строк, визначений частиною п'ятою статті 162 КАС України та встановлений ухвалою суду від 23 січня 2019 року відзив на адміністративний позов не надіслав.
Положеннями статті 121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов'язку вчинити відповідну процесуальну дію.
Представником відповідача при клопотання про поновлення процесуального строку на подання відзиву подано не було.
Частиною шостою статті 162 КАС України визначено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Частиною четвертою статті 159 КАС України встановлено, що подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб'єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
9. Як встановлено зі змісту письмових пояснень щодо позову, доповнень до письмових пояснень та наданих у судовому засіданні представником третьої особи пояснень, Управління Держпраці у Житомирській області позовні вимоги ОСОБА_1 підтримує. Вказує, що факт наявності дисциплінарного стягнення було встановлено виключно при спробі встановлення присвоєння позивачу чергового рангу державного службовця.
Зазначає, що оскільки зауваження, накладене спірним наказом у встановленому порядку зняте не було, вказані обставини перешкоджають присвоєнню позивачу чергового рангу державного службовця.
ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
10. Встановлено та не заперечується сторонами, що ОСОБА_4 працював у Державній екологічній інспекції у Житомирській області на посаді начальника відділу економічного контролю природно-заповідного фонду, рослинного і тваринного світу - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Житомирської області.
Так, наказом Державної екологічної інспекції у Житомирській області "Про порушення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1О." від 21 червня 2017 року №84-ОС, на підставі статей 68, 69 Закону України "Про державну службу" Дисциплінарній комісії з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції у Житомирській області встановлено: 1) порушити дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_1 - начальника відділу економічного контролю природно-заповідного фонду, рослинного і тваринного світу - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Житомирської області за результатами перевірки організації та забезпечення виконання покладених на Держекоінспекції у Житомирській області завдань; 2) за результатами розгляду дисциплінарної справи винести відповідне подання у порядку, визначеному статтею 69 Закону України "Про державну службу" (а.с. 36 та зворот).
Наказом Державної екологічної інспекції у Житомирській області від 21 червня 2017 року №85-ОС, на підставі статті 71 Закону України "Про державну службу", Дисциплінарній комісії з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції у Житомирській області встановлено в період з 21 червня по 21 липня 2017 року провести службове розслідування відносно ОСОБА_1 - начальника відділу економічного контролю природно-заповідного фонду, рослинного і тваринного світу - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Житомирської області (а.с. 37).
11. У відповідності до висновку за результатами службового розслідування від 12 липня 2017 року, враховуючи всі обставини та отримані докази, Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції у Житомирській області прийшла до висновку про відсутність в діях начальника відділу економічного контролю природно-заповідного фонду, рослинного і тваринного світу - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Житомирської області ОСОБА_1 дисциплінарного проступку (зворот а.с. 67-68).
12. Наказом Державної екологічної інспекції у Житомирській області від 28 серпня 2017 року №128-ОС "Про закриття дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1О." на підставі статті 77 Закону України "Про державну службу" закрито дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_1 - начальника відділу економічного контролю природно-заповідного фонду, рослинного і тваринного світу - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Житомирської області за результатами розгляду дисциплінарної справи.
Крім того, пунктом 2 вказаного наказу оголошено зауваження ОСОБА_1 - начальнику відділу економічного контролю природно-заповідного фонду, рослинного і тваринного світу - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Житомирської області за результатами розгляду дисциплінарної справи.
Не погоджуючись зі змістом оскаржуваного наказу в частині оголошення зауваження та вважаючи його протиправним, позивач звернувся із вказаним позовом до суду.
ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ
13. У відповідності до статті 8 ОСОБА_5 України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. ОСОБА_5 України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі ОСОБА_5 України і повинні відповідати їй. ОСОБА_5 України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі ОСОБА_5 України гарантується.
Частиною другою статті 19 Основного Закону визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені ОСОБА_5 та законами України.
Положеннями статті 43 ОСОБА_5 України встановлено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.
14. Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначено Законом України "Про державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII (в редакції, чинній на момент винесення спірного наказу, далі - Закон №889-VIII).
Частиною першою статті 64 Закону №889-VIII передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до частини першої статті 65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Положеннями частини другої статті 65 Закону №889-VIII визначено, що дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп'яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.
Згідно з частиною третьою статті 65 Закону №889-VIII державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення, або постановлення відповідної окремої ухвали суду.
Приписами частини першої статті 66 Закону №889-VIII визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Відповідно до частини другої статті 66 Закону №889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єкт призначення або керівник державної служби може обмежитися зауваженням.
Частиною першою статті 71 Закону №889-VIII визначено, що з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування.
Положеннями частини дев'ятої статті 71 Закону №889-VIII закріплено, що за результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності. Висновок, складений за результатами проведеного службового розслідування центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, передається Комісії.
Статтею 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні. Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.
Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку. Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.
Згідно з частиною першою статті 77 Закону №889-VIIІ рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб'єкта призначення.
Відповідно до частини третьої статті 77 Закону №889-VIIІ якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб'єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).
15. У Рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 20 жовтня 2011 року у справі "Рисовський проти України" суд підкреслив особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (Беєлер проти Італії, Онер'їлдіз проти Туреччини, Megadat.com S.r.l. проти Молдови, Москаль проти Польщі).
Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії" від 20 травня 2010 року, "Тошкуце та інші проти Румунії" від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси ("Онер'їлдіз проти Туреччини" та "Беєлер проти Італії").
Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків ("Лелас проти Хорватії").
Як зазначив ЄСПЛ у рішенні від 06 вересня 1978 року у справі "Класс та інші проти Німеччини", "із принципу верховенства права випливає, зокрема, що втручання органів виконавчої влади у права має підлягати ефективному нагляду, який, як правило, повинна забезпечувати судова влада. Щонайменше це має бути судовий нагляд, який найкращим чином забезпечує гарантії незалежності, безсторонності та належної правової процедури".
ОЦІНКА СУДУ
16. Надаючи оцінку спірним правовідносинам та перевіряючи оскаржуваний наказ на відповідність частини другої статті 2 КАС України, суд зазначає наступне.
Як встановлено із наявних у матеріалах справи доказів та наданих у судовому засіданні сторонами та учасниками справи пояснень, позивач наголошує на протиправності спірного наказу в частині оголошення зауваження, оскільки він винесений відповідачем за відсутності правових підстав для його винесення та з численними порушеннями Закону України "Про державну службу".
Суд погоджується із доводами позивача та зазначає, що відповідно до висновку за результатами службового розслідування від 12 липня 2017 року, враховуючи всі обставини та отримані докази, Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції у Житомирській області прийшла до висновку про відсутність в діях начальника відділу економічного контролю природно-заповідного фонду, рослинного і тваринного світу - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Житомирської області ОСОБА_1 дисциплінарного проступку (зворот а.с. 67-68).
Враховуючи вищевикладене, у відповідності до положень частини третьої та п'ятої статті 77 Закону №889-VIIІ у відповідача були виключно підстави для закриття дисциплінарного провадження. Накладення дисциплінарного стягнення у наказі про закриття дисциплінарного провадження у зв'язку із відсутністю в діях держслужбовця дисциплінарного проступку не передбачено нормами чинного законодавства та суперечить положенням Закону №889-VIIІ.
Суд наголошує, що представником відповідача у судовому засіданні не було надано пояснень та документів щодо правових підстав для накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження.
Крім того, суд також наголошує, що в матеріалах справи наявна копія спірного наказу, в якій відсутній пункт щодо накладення позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження, на якому наявна відмітка про ознайомлення із підписом позивача (а.с. 12). Оригінал вказаного наказу, який є оформлений належним чином та відповідними печатками Державної екологічної інспекції у Житомирській області, було оглянуто та досліджено судом у судовому засіданні від 18 березня 2019 року.
17. Положеннями статті 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року №3477-IV, рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.
У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" ЄСПЛ зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.
Так, у справі "ОСОБА_6 проти Нідерландів" ЄСПЛ вказав, що ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.
Відповідно до рішення ЄСПЛ від 17 липня 2008 року у справі "Каіч та інші проти Хорватії" для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Обов'язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
Держава несе обов'язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема, через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.
Верховний Суд у постанові від 18 жовтня 2018 року у справі №815/1048/16 зазначив, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії, чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникла б необхідність повторного звернення до суду.
Відповідно до частини п'ятої статті 242 КАС України, статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02 червня 2016 року №1402-VIII правові висновки Верховного Суду є обов'язковими для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права та враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
Враховуючи встановлений судом факт протиправності пункту 2 спірного наказу та керуючись повноваженнями, наданими частиною другою статті 245 КАС України, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу Державної екологічної інспекції у Житомирській області від 08 серпня 2017 року №128-ОС "Про закриття дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1О." щодо накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення.
ВИСНОВКИ СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ
18. Заслухавши пояснення сторін та учасників справи, присутніх у судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені ОСОБА_5 та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Здійснивши системний аналіз норм чинного законодавства та наявних у матеріалах справи доказів, суд зазначає, що наказ Державної екологічної інспекції у Житомирській області від 08 серпня 2017 року №128-ОС "Про закриття дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1О." в частині пункту 2 щодо накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення прийнятий з порушенням частини другої статті 19 ОСОБА_5 України та не відповідає вимогам частини другої статті 2 КАС України.
19. Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідачем в порушення частини другої статті 77 КАС України не доведено, а позивачем та наявною у матеріалах справи сукупністю належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів спростовано правомірність наказу Державної екологічної інспекції у Житомирській області від 08 серпня 2017 року №128-ОС "Про закриття дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1О." в частині пункту 2 щодо накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
20. Зважаючи на положення частини першої статті 139 КАС України та враховуючи задоволення позовних вимог у повному обсязі, суд дійшов висновку про стягнення з Державної екологічної інспекції у Житомирській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 704,80 грн (сімсот чотири гривні вісімдесят копійок) судових витрат по сплаті судового збору, які були сплачені позивачем при поданні позовної заяви.
Керуючись статтями 2, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу Державної екологічної інспекції у Житомирській області від 08 серпня 2017 року №128-ОС "Про закриття дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1О." щодо накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення.
Стягнути з Державної екологічної інспекції у Житомирській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 704,80 грн (сімсот чотири гривні вісімдесят копійок) судових витрат по сплаті судового збору.
Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду складено у повному обсязі: 01 квітня 2019 року.

Головуючий суддя О.Г. Попова