Справа № 820/3749/18
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2019-03-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

"29" березня 2019 р. № 820/3749/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Єгупенка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Харкові заяву Київської ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області про роз’яснення судового рішення у справі за адміністративним позовом Науково-виробничого підприємства Хартрон-Аркос ЛТД (Товариство з обмеженою відповідальністю) (м. Харків, вул. Академіка Проскури, 1) до Державної фіскальної служби України (м. Київ, Львівська площа, 8), Київської ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області (61002 м. Харків, вул. Чернишевська, 41), Офісу великих платників податків ДФС (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11 Г, ) про визнання дій протиправними та зобов’язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 19.09.2018 року позовні вимоги було задоволено.

Визнано протиправними дії Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС щодо нарахування Науково-виробничому підприємству ХАРТРОН-АРКОС ЛТД (Товариство з обмеженою відповідальністю, ) пені з податку на додану вартість (код платежу 14010100) у розмірі 131595,74 грн.

Зобов'язано Київську ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області виключити з інтегрованої картки платника податку Науково-виробничого підприємства ХАРТРОН-АРКОС ЛТД (Товариство з обмеженою відповідальністю, ) «Податок на додану вартість» код платежу 14010100 пеню у розмірі 131595,74 грн.

Визнано протиправними дії Державної фіскальної служби України по зарахуванню з електронного рахунку Науково-виробничого підприємства ХАРТРОН-АРКОС ЛТД (Товариство з обмеженою відповідальністю, ) в системі електронного адміністрування податку на додану вартість грошових коштів у розмірі 131595,74 грн. в рахунок погашення пені з податку на додану вартість.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 27.02.2019 рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.09.2018 по справі № 820/3749/18 залишено без змін.

28.03.2019 до канцелярії суду надійшла заява Київської ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області про роз’яснення вказаного судового рішення.

В обґрунтування заяви відповідачем вказано, що рішення суду є дещо не зрозумілим в частині, що стосується виключити з інтегрованої картки платника податку Науково-виробничого підприємства ХАРТРОН-АРКОС ЛТД (Товариство з обмеженою відповідальністю, ) «Податок на додану вартість» код платежу 14010100 пеню у розмірі 131595,74 грн., а саме: яким чином та якою нормою при виконанні рішення має керуватися контролюючий орган.

Відповідно до ч.1 ст.254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз’яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Суд розглядає заяву про роз’яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз’яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви (ч.3 ст.254 КАС України).

Розглянувши заяву відповідача про роз’яснення судового рішення, дослідивши доводи заяви, суд дійшов наступного.

Роз'яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. Тобто, в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

Отже, роз'яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв'язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення суду має відповідати його резолютивній частині.

Також роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання, тобто таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його нерозуміння під час виконання або незрозумілою є саме резолютивна частина рішення суду.

В заяві про роз’яснення рішення суду Київська ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області вказує на незрозумілість цього рішення в частині, що стосується виключити з інтегрованої картки платника податку Науково-виробничого підприємства ХАРТРОН-АРКОС ЛТД (Товариство з обмеженою відповідальністю, ) «Податок на додану вартість» код платежу 14010100 пеню у розмірі 131595,74 грн.

Зі змісту мотивувальної та резолютивної частини рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.09.2018 у справі №820/3749/18 встановлено, що суть тексту судового рішення ясна та не двозначна, труднощів в розумінні не викликає, тому розширеного тлумачення шляхом його роз'яснення та винесення процесуального документу з цього приводу не потребує.

Згідно із ст. 124 Конституції України, судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов'язковими до виконання на всій території України.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 КАС України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов'язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об'єднаннями на всій території України.

Положеннями ст. 370 КАС України встановлено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов'язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Так, відповідно до частин першої та другої статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

У пункті 19 постанови "Про судове рішення в адміністративній справі" від 20.05.2013 року № 7 Пленум Верховного Суду України зазначає, що роз'яснення судового рішення можливо тоді, коли воно є незрозумілим. Поставлені у заяві питання розглядаються тільки судом, який ухвалив судове рішення. За правовою природою роз'яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз'яснення є його складовою, тому заява про роз'яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз'яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і ухвалення додаткового рішення цим же судом.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення.

Таким чином, процесуальна процедура роз'яснення судового акту виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону виходить, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Виходячи з викладеного, роз'яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі, роз'яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Аналогічний висновок міститься в ухвалі Верховного Суду від 31.07.2018 року по справі 823/361/18.

Дослідивши зміст мотивувальної та резолютивної частини рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.09.2018 встановлено, що вказане рішення є зрозумілим, труднощів в розумінні не викликає, тому розширеного тлумачення шляхом його роз'яснення не потребує, а резолютивна частина судового рішення повністю узгоджується з вимогами статті 246 КАС України "Зміст рішення" та містить усі необхідні складові та реквізити.

Із змісту заяви про роз'яснення судового рішення вбачається, що фактично підставою для звернення із заявою слугувало не зрозумілість, яким чином та якою нормою при виконанні рішення має керуватися контролюючий орган.

Проте, мотивувальна частина зазначеного рішення суду відповідно до положень ч.4 ст.246 КАС України містить норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Крім того, суд зазначає, що мотиви для роз'яснення судового рішення від 19.09.2018, наведені заявником, є фактично вимогою про роз'яснення порядку його виконання, що суперечить нормам статті 254 КАС України.

Суд вказує, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.09.2018 року по справі №820/3749/18 прийняте у межах заявлених позовних вимог, та з мотивувальної та резолютивної частини рішення вбачається, що його текст труднощів для розуміння не викликає, суть його ясна та не двозначна, тому розширеного тлумачення шляхом його роз'яснення не потребує.

З урахуванням вищевикладеного, заява Київської ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області про роз’яснення судового рішення від 19.09.2018 по адміністративній справі № 820/3749/18 є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, оскільки судове рішення в частині, яку просить роз'яснити відповідач, є зрозумілим, а також враховуючи, що заявник звернувся до суду із заявою про роз'яснення саме через незгоду із характером його виконання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для роз'яснення судового рішення та задоволення заяви.

Керуючись ст. ст. 243, 244, 246, 248, 254, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні Київської ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області про роз’яснення судового рішення у справі за адміністративним позовом Науково-виробничого підприємства Хартрон-Аркос ЛТД (Товариство з обмеженою відповідальністю) (м. Харків, вул. Академіка Проскури, 1) до Державної фіскальної служби України (м. Київ, Львівська площа, 8), Київської ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області (61002 м. Харків, вул. Чернишевська, 41), Офісу великих платників податків ДФС (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11 Г, ) про визнання дій протиправними та зобов’язання вчинити певні дії – відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п’ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.В. Єгупенко