Справа № 1340/4659/18
Суддя: Ланкевич Андрій Зіновійович
Дата ухвалення: 2019-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1340/4659/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2019 року

Львівський окружний адміністративний суд,

у складі:

головуючого-судді Ланкевича А.З.,

секретар судового засідання Тур Т.О.,

за участі представників:

позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

третьої особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_4 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_5 про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування приписів, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправними дії відповідача щодо здійснення головними інспекторами будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_6 і ОСОБА_7 позапланової перевірки щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об'єкті: будівництво житлового будинку за адресою: вул.Поповича,4, м.Радехів, Львівська область, 80200;

- визнати протиправним і скасувати припис відповідача про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 05.04.2018 року №192/18;

- визнати протиправним і скасувати припис відповідача про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.04.2018 року №192/18-1.

Посилається на те, що відповідачем проведено позапланову перевірку позивача щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, за результатами якої складено акт №192/18 від 05.04.2018 року та винесено спірні рішення. Позивач з такими рішеннями не погоджується, оскільки вважає, що відповідач допустив порушення вимог чинного законодавства України в частині здійснення вказаного контрольного заходу, а відтак його результати не можуть вважатися правомірними. Зокрема, вказав, що підставою для проведення перевірки було звернення гр.ОСОБА_5 про порушення позивачем межової території заявника, затікання дощових вод на територію заявника, незаконне встановлення позивачем паркану та, як наслідок, відсутність в заявниці проходу до її підвалу. Однак відповідач провів перевірку інших обставин, аніж ті, які були викладені у зверненні, чим, на думку позивача, вийшов за межі своїх повноважень. Крім того, відповідачем не було видано письмового рішення про продовження строку проведення позапланової перевірки, що є порушенням абз.10 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553. Стосовно оскаржуваних рішень, зазначив, що протиправні дії не можуть породжувати будь-яких правомірних наслідків, а тому протиправне проведення позапланової перевірки не може породжувати правомірних дій і рішень контролюючого органу. Між тим, щодо обґрунтованості винесення припису №192/18-1, вказав, що позивач здійснює будівництво на підставі будівельного паспорта, тому висновки щодо його відсутності є безпідставними, а щодо незабезпечення протипожежних відстаней, то таке порушення не встановлено належним чином, зокрема не зазначено яким способом та з використанням яких засобів вимірювання визначено відстань. Вважаючи у звязку із цим свої права та інтереси порушеними, позивач звернувся до суду з метою їх захисту.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю з підстав, викладених в обґрунтуваннях позовної заяви та додаткових письмових поясненнях, просив позов задовольнити в повному обсязі.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому посилається на те, що за результатами перевірки, оформленої актом №192/18 від 05.04.2018 року, встановлено, що позивач на власній земельній ділянці самовільно здійснює будівництво двохповерхового з горищем житлового будинку розміром у плані 6,45х14,40 за адресою м.Радехів, вул.Поповича, 4 без отримання будівельного паспорта забудови земельної ділянки та без права на виконання будівельних робіт поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Крім того, встановлено, що будівництво здійсюється з порушенням будівельних норм, а саме: не забезпечено нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку на вул.Поповича, 2 в м.Радехів Львівської області, яка згідно Додатку 3.1 (обовязкового) «Протипожені вимоги» ДБН 360-92** повинна становити 8 м (по факту 3,5 м). У звязку із цим, відповідач дійшов висновку про порушення позивачем вимог ст.27, п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт та п.3.25* Додатку 3.1 (обовязковий) «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». З огляду на викладене в сукупності та покликаючись на правомірність спірних рішень, наявність підстав для їх прийняття, вважає, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та безпідставними.

В судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечила, просить відмовити в його задоволенні, посилається на підстави, викладені у відзиві на позовну заяву та додаткових письмових поясненнях.

Від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, надійшли письмові пояснення, зі змісту яких вбачається її незгода з позицією, наведеною позивачем у позовній заяві. Просить відмовити в задоволенні позову повністю.

Ухвалою судді від 11.10.2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою судді від 19.12.2018 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті.

Заслухавши пояснення представників сторін та третьої особи, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, якими обґрунтовуються позовні вимоги та заперечення, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.

27.02.2018 року на адресу Державної архітектурно-будівельної інспекції України надійшло звернення третьої особи ОСОБА_5, в якому йшлося про незаконне будівництво житлового приміщення сусідом ОСОБА_4, що проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1. Заявник повідомила, що проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 з 2000 року, а сусід в 2015 році збудував нову хату та порушив межову територію заявника, поставив паркан. Заявник не може пройти до свого підвалу та зазначила, що з даху прибудови ОСОБА_4, в залежності від погодних умов, стікається вода і порушується підвальне приміщення. Просила перевірити документацію межових територій заявника та ОСОБА_4, а також розібрати паркан, що незаконно збудований ОСОБА_4 для пересування до підвалу та обслуговування будинку заявника.

У період з 27.03.2018 року по 05.04.2018 року головними інспекторами будівельного нагляду ОСОБА_6 та ОСОБА_7, на підставі направлень від 27.03.2018 року №169/18-пз та від 03.04.2018 року №192/18-пз, проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання позивачем на обєкті: «Будівництво житлового приміщення за адресою: вул.Поповича, 4, м.Радехів, Львівська область» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, за результатами якого складено акт №192/18 від 05.04.2018 року (далі акт від 05.04.2018 року).

У висновках цього акта перевірки відповідач зазначив, що позивач на земельній ділянці (цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд), що належить йому на праві власності згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 39, кадастровий номер земельної ділянки :01:008:0294, номер інформаційної довідки 116553996, підстава виникнення свідоцтво про право власності серія САК №660246, самовільно здійснює будівництво двохповерхового з горищем житлового будинку розміром у плані 6,45х14,40 за адресою: вул.Поповича, 4, м.Радехів, Львівська область, без отримання будівельного паспорта забудови земельної ділянки та без права на виконання будівельних робіт поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт (обєкт будівництва за класом наслідків (відповідальності) належить до обєктів з незначними наслідками (СС1) у відповідності до ч.5 ст.32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та здійснюється на підставі будівельного паспорта згідно Переліку обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466).

Крім того, встановлено, що будівництво здійснюється з порушенням будівельних норм, а саме: не забезпечено нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку на вул.Поповича, 2 в м.Радехів Львівської області, яка згідно Додатку 3.1 (обовязкового) «Протипожені вимоги» ДБН 360-92** повинна становити 8 м (по факту 3,5 м).

На момент перевірки не завершено роботи з влаштування веранди (входу у будинок) та не виконано роботи з влаштування фасаду.

Під час проведення перевірки виконання будівельних робіт не здійснювалось. Здійснено фотофіксацію.

У звязку із встановленим, відповідач дійшов висновку про порушення позивачем вимог ст. 27, п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт, та п.3.25*, Додаток 3.1 (обовязковий) «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

За результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю):

- складено протокол №192/18 про адміністративне правопорушення від 05.04.2018 року;

- складено протокол №192/18-1 про адміністративне правопорушення від 05.04.2018 року;

- видано припис №192/18 від 05.04.2018 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт (у звязку із виконанням будівельних робіт без права на виконання будівельних робіт);

- видано припис №192/18-1 від 05.04.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (у звязку із здійсненням будівництва без отримання паспорта забудови земельної ділянки та з порушенням будівельних норм в частині незабезпечення нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку).

20.04.2018 року відповідач виніс постанову №38/22/18-ф/пз по справі про адміністративне правопорушення, передбачені ч.ч.1 та 4 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, згідно якої позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96, та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4420,00 грн за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Щодо адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, то вказаною постановою позивача винним не визнано та жодних стягнень не накладено.

24.04.2018 року вищевказаний штраф у розмірі 4420,00 грн був сплачений позивачем.

Зміст спірних правовідносин полягає в тому, що на переконання позивача позаплановий захід державного нагляду (контролю), за результатами якого складено акт №192/18 від 05.04.2018 року, проведено незаконно, відтак і рішення, прийняті за його наслідками, є також протиправними. Наведене і зумовило позивача звернутися до суду з даним позовом.

Вказані обставини та зміст спірних правовідносин підтверджені наявними у справі доказами.

Вирішуючи спір, суд застосовує наступні норми права.

В частині вимог про визнання протиправними дій відповідача щодо здійснення головними інспекторами будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України позапланової перевірки щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об'єкті: будівництво житлового будинку за адресою: вул.Поповича,4, м.Радехів, Львівська область, суд враховує таке.

Згідно з положеннями ч.ч.1, 3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед інших, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року затверджено порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок №553), яким визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - субєкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Так, відповідно до п.11 цього Порядку, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обовязкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

З огляду на зміст викладених норм, суд вважає безпідставними посилання позивача на те, що у разі надходження звернення від фізичної особи про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, предметом проведення позапланової перевірки повинні бути саме ті питання, які порушені у відповідному зверненні, адже достатньо самого факту звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. В подальшому, у випадку, якщо під час проведення перевірки, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю виявляють відповідні порушення вимог законодавства, то це є підставою для видачі обовязкового для виконання припису.

Таким чином, під час проведення спірної перевірки відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Щодо направлень для проведення позапланового заходу.

Відповідно до п.7 Порядку №553, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Матеріалами справи підтверджено, що для проведення позапланового заходу було видано направлення від 27.03.2018 року №169/18-пз. Строк дії цього направлення з 27.03.2018 до 04.04.2018 року.

Пізніше, відповідно до направлення для проведення позапланового заходу від 03.04.2018 року №192/18-пз, перевірку було продовжено на два робочих дні, а саме з 04.04.2018 року до 06.04.2018 року.

Як видно з акта перевірки, таку було проведено з 27.03.2018 року по 05.04.2018 року. Отже, строк її проведення не перевищує десяти робочих днів, чим спростовуються доводи позивача про необхідність письмового рішення керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника.

Щодо тверджень позивача про те, що у акті перевірки відсутня дата його складання, то відповідно до ст.ст.3 та 4 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», ст.ст.244-6, 254, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення та п.15 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 року №240 затверджено форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю згідно з додатком №1.

Акт, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання підготовчих та будівельних робіт №192/18 повністю відповідає формі акта, затвердженій наказом Мінрегіонбуду від 15.05.2012 року №240.

До того ж, відповідно до п.18 Порядку №553, акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником субєкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відтак, датою складення акта є останній день перевірки.

З урахуванням встановлених обставин, суд приходить висновку про необґрунтованість та безпідставність вимоги позивача про визнання протиправними дій відповідача щодо здійснення посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення позапланової перевірки порушень вимог чинного законодавства України. Більше того, як видно зі змісту акта перевірки, такий був складений у присутності позивача і жодних зауважень або заперечень щодо проведеного заходу державного контролю та складеного акта перевірки останнім не висловлено.

Тому у задоволенні цієї вимоги належить відмовити.

Щодо вимог про визнання протиправним і скасування припису відповідача про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 05.04.2018 року №192/18.

Спірним приписом встановлено порушення позивачем п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (далі Порядок №466; виконання будівельних робіт без права на виконання будівельних робіт).

За правилами п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), та щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до вимог абз.2 п.5, п.13 Порядку №466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1) та обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням обєкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч.4 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот пятдесяти до трьохсот пятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Так, 20.04.2018 року відповідачем винесено постанову №38/22/18-ф/пз по справі про адміністративне правопорушення, передбачені ч.ч.1 та 4 ст.96 КУпАП. Згідно цієї постанови позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4420,00 грн за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Штраф у розмірі 4420,00 грн сплачено позивачем у повному розмірі, підтвердженням чого є долучена до матеріалів справи квитанція ПАТ КБ «ПриватБанк» №0.0..1 від 24.04.2018 року (а.с.91).

При цьому, позивач і сам не заперечує факту вчинення вказаного адміністративного правопорушення (за ч.4 ст.96 КУпАП), оскільки неодноразово визнавав це у своїх поясненнях, зокрема, відповіді на відзив (а.с.120) та письмових поясненнях (а.с.194).

Виходячи встановлене вище порушення вимог ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», яке не заперечувалось позивачем, суд приходить висновку, що такого правомірно визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4420,00 грн.

Беручи до уваги досліджені в судовому засіданні докази та встановлені на їх підставі обставини справи, суд вважає, що оскаржуваний припис відповідача про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 05.04.2018 року №192/18 є таким, що виданий на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, в т.ч. Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року.

Тому позов у цій частині не підлягає задоволенню.

Щодо вимог про визнання протиправним і скасування припису відповідача про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.04.2018 року №192/18-1.

Спірним приписом встановлено порушення позивачем вимог ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (здійснення будівництва без отримання паспорта забудови земельної ділянки) та п.3.25* Додатку 3.1 (обовязковий) «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» (здійснення будівництва з порушенням будівельних норм в частині незабезпечення нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку).

Згідно ч.ч.1, 3 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Так, згідно наявного в матеріалах справи рішення Виконавчого комітету Радехівської міської ради від 13.03.2007 року №44, позивачеві було надано дозвіл на будівництво нового житлового будинку в межах присадибної ділянки по вул.Поповича, 4 в м.Радехові Львівської області (п.1 рішення).

У звязку із цим, як пояснив позивач у судовому засіданні, ним було розпочато підготовчі заходи до будівництва й замовлено розробку дозвільних документів, в т.ч. і будівельного паспорта вищезгаданої земельної ділянки, який долучений до матеріалів справи (а.с.42).

За таких обставин, висновки відповідача про здійснення позивачем будівництва без отримання будівельного паспорта є безпідставними.

Щодо дотримання нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку.

Відповідно до Додатку 3.1 (обовязкового) «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» та п.3.25* ДБН 360-92**, протипожежні розриви між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості, а також віддаленість ємкостей горючої рідини на присадибній ділянці (при опаленні будинків рідким паливом) слід приймати відповідно до протипожежних вимог (додаток 3.1).

Розташування і орієнтація житлових та громадських будинків повинні здійснюватись з урахуванням забезпечення нормативної тривалості інсоляції та норм освітленості відповідно до «Санитарных норм и правил обеспечения инсоляцией зданий и территорий жилой настройки» та СНІП II-4-79 «Естественное и искусственное освещение» як в будинках, що будуються, так і в сусідніх житлових і громадських будинках.

Для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.

При проектуванні проїздів і пішохідних шляхів необхідно забезпечувати можливість проїзду пожежних машин до житлових і громадських будинків, у тому числі із вбудованоприбудованими приміщеннями, і доступ пожежників з автодрабин і автопідйомників у будь-яку квартиру чи приміщення. Відстань від краю проїзду до стін будинку, як правило, слід приймати 5 - 8 м для будинків до 9 поверхів і 8 - 10 м для будинків 9 поверхів і вище. Ширина проїзду повинна бути не менше 3,5 м.

Як вказано у спірному приписі, відстань до існуючого житлового будинку на вул.Поповича, 2 в м.Радехів Львівської області становить 3,5 м, а повинна становити 8 м.

Однак вказані результати замірів, які були здійснені відповідачем, не можуть вважатися достовірними, оскільки Держархбудінспекція України повинна використовувати у своїй діяльності власні акредитовані лабораторії та контрольно-вимірювальні засоби, сертифіковані в установленому законодавством порядку.

Так, відповідно до підп.9 п.6 постанови Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року №294 «Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України», Держархбудінспекція України для виконання покладених на неї завдань має право використовувати у своїй діяльності власні акредитовані лабораторії та контрольно-вимірювальні засоби, сертифіковані в установленому законодавством порядку.

Проте, ані при здійсненні заміру до існуючої житлової будівлі, ані суду, сертифікат вимірювального засобу пред'явлений не був. Не зазначено і відомостей щодо родових та індивідуальних ознак приладу, яким було здійснено вимірювання.

Крім того, суд враховує доводи позивача про неможливість здійснення спірних вимірів, адже по межі суміжних ділянок (вул.Поповича, 2 та вул.Поповича, 4) проходить глухий паркан, який і не дає змоги провести відповідне вимірювання. Вказане також підтверджується матеріалами фотофіксації.

До того ж, посадові особи відповідача були присутні лише на території позивача та не відвідували суміжні земельні ділянки, зокрема на вул.Поповича, 2, що унеможливлює висновок про порушення відстаней до сусідньої споруди.

У звязку з викладеним, суд приходить висновку, що відповідачем не доведено належними та достовірними доказами факт дотримання чи недотримання нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку на вул.Поповича, 2 в м.Радехові Львівської області.

В той же час, матеріалами справи підтверджено, що за наслідками розгляду акта перевірки №192/18 від 05.04.2018 року та протоколів про адміністративні правопорушення від 05.04.2018 року №192/18 та 192/18-1, позивача визнано винним лише у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП (виконання будівельних робіт без права на виконання будівельних робіт).

В частині ж здійснення будівництва без отримання паспорта забудови земельної ділянки та незабезпечення нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку відповідача не притягнуто до адміністративної відповідальності, хоча справа розглядалася про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених двома диспозиціями ст.96 КУпАП і частиною 1, і частиною 4.

Вказане й не заперечувалось представниками сторін у судовому засіданні.

Таким чином, шляхом співставлення зібраних по справі доказів, з урахуванням встановленого Кодексом адміністративного судочинства України обов'язку доведення правомірності рішення суб'єкта владних повноважень, суд приходить висновку, що припис Державної архітектурно-будівельної інспекції України №192/18-1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.04.2018 року є таким, що не відповідає критеріям, визначеним у ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема прийнятий не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, та необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. А, згідно ч.1 ст.90 цього ж Кодексу, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.

На підставі досліджених доказів та встановлених на їх підставі обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову.

Щодо судових витрат, то питання щодо їх розподілу суд не вирішує, оскільки позивач, відповідно до п.13 ст.5 Закону України «Про судовий збір», звільнений від сплати судового збору і такий ним не сплачувався.

Керуючись ст.ст.2, 6, 8-10,13, 14, 72-77, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, підп.15 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати припис Державної архітектурно-будівельної інспекції України №192/18-1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.04.2018 року.

У задоволенні позовних вимог про визнання протиправними дій та визнання протиправним та скасування припису №192/18 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 05.04.2018 року відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне рішення суду буде складено до 01.04.2019 року.

Суддя Ланкевич А.З.

Оригінал повного тексту судового рішення складено в одному примірнику 30.03.2019 року.