Справа № 540/623/19
Суддя: Морська Г.М.
Дата ухвалення: 2019-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 квітня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/623/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Морська Г.М., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Дніпровського районного відділ ДВС міста Херсона Головного територіального управління юстиції у Херсонський області, за участю третьої особи - ОСОБА_2 про визнання дій державного виконавця незаконними, відшкодування матеріальної шкоди,

встановила:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду із адміністративним позовом до Дніпровського районного відділу ДВС міста Херсона Головного територіального управління юстиції у Херсонський області (далі -відповідач), за участю третьої особи - ОСОБА_2 (далі - третя особа), у якому просить:

- визнати дії державного виконавця Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Херсона Головного територіального управління юстиції у Херсонській області незаконними;

- стягнути з Державного бюджету України шляхом безпірного списання з єдиного рахунку Державного казначейства України на користь позивача збитки у розмірі 335035,04 грн. на відшкодування матеріальної шкоди.

- стягнути з відповідача судові витрати в сумі 10618,75 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява не відповідає вимогам ч. 4 ст. 160, ч.2 ст.287 КАС України, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Отже, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права та особу, яка, на думку позивача, допустила таке порушення.

ОСОБА_1 звертаючись із даним позовом просить визнати дії державного виконавця Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Херсона Головного територіального управління юстиції у Херсонській області незаконними, при цьому не зазначаючи реєстраційний номер виконавчого провадження, в рамках яких позивач просить визнати незаконними ті чи інші дії державного виконавця, особу виконавця та зміст вчинених ним дій, які просить визнати незаконними.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог.

Крім іншого, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Також, ч. 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 287 КАС України Учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду: у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Із позовної заяви та доданих до неї документів слідує, що позивач оскаржує дії державного виконавця, що були вчинені у квітні 2018 року, в той час як позовна заява до суду подана 27.03.2019 року, тобто після спливу десятиденного строку.

ОСОБА_1 в позовній заяві щодо строку звернення до суду з даним позовом зазначає, що про порушення своїх законних прав та інтересів дізналася після передачі їй в оренду замельної ділянки розташованої за адресою: м.Херсон, вул. Миру, в районі будинку №17 на підставі рішення Херсонської міської ради від 30.11.2018 року № 1751. Також вважає, що оскільки позивач не є стороною виконавчого провадження в рамках якого було проведені виконавчі дії щодо знесення торгівельного кіоску №158 (оскаржувані дії), на неї розповсюджується шестимісячний строк звернення до суду передбачений ч.2 ст.122 КАС України. Тому, на думку позивача, строк звернення із даним позовом до адміністративного суду нею не пропущений.

Статтею 122 КАС України регламентовано строки звернення до адміністративного суду.

Вказана правова норма встановлює загальний порядок обрахування такого строку та віднесена до розділу І «Загальні положення» КАС України.

У відповідності до п. 17 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про практику застосування адміністративними судами законодавства у справах із приводу оскарження рішень, дій чи бездіяльності державної виконавчої служби» № 3 від 13.12.2010 року, судам необхідно мати на увазі, що всі адміністративні справи з приводу оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державної виконавчої служби, вчинених під час проведення виконавчих дій, розглядаються з особливостями, установленими статтею 181 КАС України (наразі відповідає за змістом ст. 287 КАС України у чинній редакції). Щодо справ про оскарження інших рішень, дій чи бездіяльності цих органів, то такі справи розглядаються за загальними правилами КАС України. Це слід розуміти так, що на адміністративні справи щодо оскарження інших рішень, дій або бездіяльності органів державної виконавчої служби, не пов'язаних з проведенням виконавчих дій, не поширюються особливості розгляду таких справ, які встановлені статтею 181 КАС України, в тому числі й щодо скороченого 10-денного строку розгляду адміністративних справ.

Крім того, необхідно відмітити, що особливості провадження, визначені статтею 287 КАС України, в тому числі і щодо строків звернення до суду, визначаються відповідно до категорії справи з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, і не залежать від статусу особи позивача у виконавчому провадженні.

З огляду на викладене, суд вважає статтю 287 КАС України спеціальною нормою для обрахування строків звернення до адміністративного суду у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу ДВС, а відтак, доводи позивача є помилковими.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на вищенаведене, позивачу необхідно обґрунтувати поважність причин пропуску строку звернення з даним адміністративним позовом до суду та подати відповідну заяву.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи вимоги ст.ст. 123, 169 КАС України, позовну заяву належить залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків шляхом подання до суду позовної заяви з уточненими позовними вимогами та заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску цього строку.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України, -

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/623/19 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Морська Г.М.