Справа № 160/8354/18
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2019-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 лютого 2019 року Справа № 160/8354/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Кучми К.С. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області до ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - ОСОБА_2 про знесення самочинно збудованого об'єкту нерухомості та зобов'язання вчинити певні дії, -
Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області звернувся до адміністративного суду з вищезазначеним позовом, в якому просив: визнати самочинним будівництвом гараж за адресою: Дніпропетровська область, смт.Царичанка, вул.Царичанська (Кірова), буд.91, забудовником та власником якого ОСОБА_1; зобов'язати відповідача знести за власний рахунок самочинно збудований об'єкт будівництва - гараж за адресою: Дніпропетровська область, смт.Царичанка, вул.Царичанська (Кірова), буд.91 з компенсацією витрат пов'язаних з таким знесенням.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що будівельні роботи з будівництва гаражу за адресою: Дніпропетровська обл., смт.Царичанка, вул.Царичанська, 91-б були виконані з порушенням норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме без документа, що дає право на виконання будівельних робіт. Також об'єкт збудовано без відступу від меж земельної ділянки, визначених для обслуговування будівлі. Відповідачем станом на 03.08.2018 р. не усунуто в добровільному порядку порушення вимог містобудівного законодавства, а тому Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області вимушений звернутися до суду з даним позовом про знесення самочинно збудованого об'єкту будівництва.
Позивач свого представника в судове засідання не направив, про день та час його проведення повідомлявся належним чином. В поданому клопотанні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд справу розглядати в порядку письмового провадження, на задоволенні позову наполягав з викладених у ньому підстав.
Відповідач в судове засідання в черговий раз не з'явився, про місце та час його проведення був повідомлений належним чином, відзив на позовну заяву або будь-яких клопотань до теперішнього часу на адресу суду не надав.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - ОСОБА_2 також в судове також не з'явився, про місце та час його проведення був повідомлений належним чином.
Тепер відповідач, свідомо побудувавши гараж з грубим порушенням ДБН, користується ним, постійно загрожуючи безпеці будинку. В гаражі він зберігає не тільки автомобіль, але й паливо-мастильні матеріали, які у разі нещасного випадку можуть зайнятися і пожежа перекинеться на весь багатоквартирний будинок. Крім того, після перенесення гаража на 7,1 м від стіни їх будинку до проїзду ОСОБА_1 перешкоджає пішоходам пересуватися тротуаром та автомобілям рухатися з кварталу і на квартал. В їх кварталі крім багатоквартирних будинків розташовані дитячий садок та примикає до нього Царичанська опорна школа, в яку діти йдуть по тротуару поряд з проїздом. Враховуючи викладене, просив суд позов задовольнити, а подальший розгляд справи проводити за його відсутності.
Згідно із ч.3 ст.194 КАС України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Частиною 9 ст.205 КАС України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Керуючись приписами статей 194, 205 КАС України, суд ухвалив розглянути адміністративну справу в порядку письмового провадження, за наявними матеріалами справи.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини.
Судом встановлено, що 03.06.2017 р. на адресу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області надійшло звернення гр.ОСОБА_2 щодо будівництва гаражу за адресою: Дніпропетровська обл., смт.Царичанка, вул.Царичанська, 91-б з порушенням будівельних норм і правил.
20.06.2017 р. посадовій особі будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області - відповідно до вимог п.7 Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», а саме звернення фізичної особи щодо проведення позапланової перевірки, видано направлення №112 на проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт з будівництва гаражу за адресою: Дніпропетровська обл., смт.Царичанка, вул.Царичанська, 91-б.
За результатами перевірки встановлено, що будівельні роботи з будівництва гаражу за адресою Дніпропетровська обл., смт.Царичанка, вул.Царичанська, 91-б виконуються відповідачем. На час перевірки будівельні роботи на об'єкті проводяться з порушенням ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: без документа що дає право на виконання будівельних робіт. Також об'єкт збудовано без відступу від меж земельної ділянки, визначених для обслуговування будівлі.
Будівництво гаражу виконано з порушенням п.7.50 (табл.7.5 ДБН 360-92**) «Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме на відстані 7,1 м від двоповерхового житлового будинку при нормативній відстані, яка становить не менш 10 метрів.
Так, на підставі встановлених правопорушень, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Жуковою М.Ю. складено акт №1 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 21.06.2017 р., протокол про адміністративне правопорушення від 21.06.2017 р. та припис від 21.06.2017 р., яким зобов'язано ОСОБА_1 зупинити виконання будівельних робіт, усунути встановлені під час перевірки порушення щодо самовільного будівництва та дотримання під час виконання будівельних робіт нормативних відстаней відповідно до ДБН 360-92** у строк до 21.07.2017 р. Акт, протокол та припис отримані відповідачем особисто 21.06.2017 р., що підтверджується його особистими підписами.
27.06.2017 р. відносно ОСОБА_1 винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 28/Дз та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 10 200 грн., який було добровільно сплачено відповідачем в повному обсязі, що підтверджується квитанцією про сплату штрафу.
27.03.2018 р. на адресу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області надійшло повторне звернення гр.ОСОБА_2 щодо будівництва гаражу за адресою: Дніпропетровська обл., смт.Царичанка, вул.Царичанська, 91-б з порушенням будівельних норм і правил.
23.04.2018 р. головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області - Жуковій М.Ю. видано направлення № 38 на проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт з будівництва гаражу за адресою: Дніпропетровська обл., смт.Царичанка, вул.Царичанська, 91-б.
За результатами позапланової перевірки встановлено, що відповідачем не виконано вимоги припису Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 21.06.2017 р., а саме: не усунуто встановлені під час перевірки порушення щодо дотримання під час виконання будівельних робіт нормативних відстаней відповідно до ДБН 360-92**.
Так, позивачем за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення винесено постанову від 08.05.2018 р. № 8 про адміністративне правопорушення відповідно до якої відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення на підставі ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 6 800 грн.
03.08.2018 р. головним інспектором будівельного нагляду Жуковою М.Ю. здійснено виїзд на об'єкт перевірки з метою проведення перевірки виконання вимог припису Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 24.04.2018 р., яким зобов'язано відповідача усунути виявлені під час перевірки порушення шляхом перебудови об'єкта будівництва з дотриманням вимог ДБН 360-92**, а саме збільшення відстані від житлового будинку з 7,1 м до 10 м.
Під час проведення перевірки виконання вимог припису посадовою особою позивача встановлено, що відповідач станом на 03.08.2018 р. не усунуто в добровільному порядку порушення вимог містобудівного законодавства.
Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.
Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 приписи виносяться відповідно до суб'єктів містобудування.
В силу частин 1, 2 ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури, додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.
Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затверджену постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 р. № 294 (далі - Положення) Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Так, перевірками відповідача було встановлено, що об'єкт будівництва: Дніпропетровська обл., смт.Царичанка, вул.Царичанська, 91-б. виконується з істотними порушеннями будівельних норм і правил виконання, а саме порушені вимоги ДБН 360-92** (відстань між прибудовою та існуючим будинком).
Відповідно до ч.1 ст.376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Таким чином, об'єкт будівництва: гараж за адресою: Дніпропетровська обл., смт.Царичанка, вул.Царичанська, 91-б є самовільним.
Згідно із ч.1 ст.38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат пов'язаних з таким знесенням.
При розгляді позовів про знесення самочинно збудованого об'єкта нерухомості суди мають встановлювати, чи було видано особі, яка здійснила самочинне будівництво, припис про усунення порушень, чи можлива перебудова об'єкту та чи відмовляється особа, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.
Згідно з частиною 7 статті 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.
Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов'язана відшкодувати витрати, пов'язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.
З аналізу наведених правових норм видно, що у разі встановлення порушення суб'єктом містобудівної діяльності здійснення самочинного будівництва об'єктів нерухомого майна без відповідного дозволу, відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування наділений повноваженнями на звернення з позовом до суду щодо знесення самочинно збудованого об'єкта нерухомого майна, як крайній захід, і лише тоді, коли використані всі передбачені законодавством України заходи реагування за чотирьох умов, а саме:
- за умови складання припису щодо усунення порушень вимог містобудівного законодавства шляхом надання можливості відповідачеві для проведення відповідної перебудови;
- за умови, що вказане будівництво суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб;
- за умови відсутності можливості проведення перебудови самочинно збудованого нерухомого майна;
- за умови, якщо особа, яка здійснила самочинне будівництво відмовляється від проведення такої перебудови, при цьому, відмовою забудовника від перебудови слід вважати як його заяву про це, так і його дії чи бездіяльність щодо цього, вчинені до або після ухвалення рішення суду про зобов'язання здійснити перебудову.
Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.
Судом встановлено, що приписами позивача від 21.06.2017 року було надано строк відповідачу для усунення виявлених порушень до 21.07.2017 року та заборонено виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт та від 24.04.2018 року, яким було зобов'язано відповідача усунути виявлені порушення, шляхом перебудови об'єкта з дотриманням нормативної відстані відповідно до вимог ДБН 360-92** до 24.05.2018 року. Вказані приписи були належним чином вручені відповідачу. Правом на їх оскарження відповідач не скористався. Станом на день розгляду справи вимоги приписів про усунення порушень не виконав, чим допущено відповідачем істотні порушення будівельних норм і правил. Доказів зворотного відповідач не надав, а матеріали справи не містять.
За таких обставин суд вважає, що бездіяльність відповідача щодо виконання вказаних приписів є відмовою від проведення перебудови об'єкта нерухомості за адресою: Дніпропетровська обл., смт.Царичанка, вул. Царичанська, 91-б, а отже вказаний об'єкт підлягає знесенню.
З огляду на викладене, суд доходить висновку про обґрунтованість позову в частині зобов'язання відповідача знести за власний рахунок самочинно збудований об'єкт будівництва - гараж за адресою: Дніпропетровська область, смт.Царичанка, вул.Царичанська (Кірова), буд.91 з компенсацією витрат пов'язаних з таким знесенням, з викладених вище підстав.
Щодо решти позовних вимог суд вважає за необхідне відмовити, оскільки задоволення позовних вимог в зазначеній вище частині буде належним способом захисту прав та інтересів позивача та не буде суперечити повноваженням суду при вирішенні справи, визначеними у статті 245 КАС України.
На підставі викладеного, та керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 205, 241-246, 250, 262 КАС України, суд, -
Позов задовольнити частково.
Зобов'язати ОСОБА_1 знести за власний рахунок самочинно збудований об'єкт будівництва - гараж за адресою: Дніпропетровська область, смт.Царичанка, вул.Царичанська (Кірова), буд.91 з компенсацією витрат пов'язаних з таким знесенням.
У задоволенні решти позову - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя Кучма К.С.