Справа № 804/3386/18
Суддя: Прокопчук Т.С.
Дата ухвалення: 2019-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
11 березня 2019 року м. Дніпросправа № 804/3386/18
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Прокопчук Т.С., перевіривши на відповідність нормам Кодексу адміністративного судочинства України матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Резинотехніка»
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року
по адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Резинотехніка» до ОСОБА_2 управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, -
08 травня 2018 року позивач ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Резинотехніка» (далі по тексту - ТОВ «Резинотехніка) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до відповідача ОСОБА_2 управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області (далі по тексту ГУ ДФС у Дніпропетровській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року в задоволенні адміністративного позову ТОВ «Резинотехніка» до ГУ ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, 11 січня 2019 року позивач ТОВ «Резинотехніка» оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою суддів Третього апеляційного адміністративного суду від 22 січня 2019 року апеляційна скарга ТОВ «Резинотехніка» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року повернута.

Втім, 28 лютого 2019 року позивач ТОВ «Резинотехніка» повторно оскаржив рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року в апеляційному порядку.

Відповідно до частини 3 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України, провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Перевіривши апеляційну скаргу на відповідність вимогам статей 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, було встановлено, що зазначену апеляційну скаргу було подано з порушенням вимог закону, що полягають в наступному:

- в порушення вимог частини 1 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, скаржником ТОВ «Резинотехніка» подано апеляційну скаргу з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження, встановленого законом, тобто, після закінчення строків апеляційного оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року у, з огляду на наступне.

Із матеріалів адміністративної справи вбачається, що 23 жовтня 2018 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом у відкритому судовому засіданні винесено рішення.

Відповідно до журналу судового засідання від 23 жовтня 2018 року, представник позивача ТОВ «Резинотехніка» ОСОБА_3 був присутній в цьому судовому засіданні і, відповідно, йому було розяснено судом порядок та строки оскарження вищезазначеного рішення.

Відповідно до частини 1 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року складений 02 листопада 2018 року.

Також, звертаю увагу на тому, що відповідно до розписки в матеріалах адміністративної справи (т.4 а.с.226), копія рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року отримана представником позивача ТОВ «Резинотехніка» ОСОБА_3 - 05 грудня 2018 року.

Отже, апеляційна скарга на вищевказане судове рішення суду першої інстанції повинна бути подана не пізніше 04 січня 2019 року включно.

Однак, апеляційна скарга ТОВ «Резинотехніка» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року до суду першої інстанції подана 28 лютого 2019 року, про що свідчить реєстраційний штамп вхідної кореспонденції Дніпропетровського окружного адміністративного суду, тобто з двомісячним пропуском строку на апеляційне оскарження вказаного судового рішення.

Більш того, відповідно до дати, поставленої скаржником ТОВ «Резинотехніка» на апеляційній скарзі, апеляційна скарга ТОВ «Резинотехніка» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року навіть виготовлена 28 лютого 2019 року, тобто, поза межами тридцятиденного строку, встановленого чинним законодавством України.

Разом з тим, скаржником ТОВ «Резинотехніка» до апеляційної скарги долучене клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року.

В обґрунтування клопотання зазначається, що рішення суду першої інстанції отримана ТОВ «Резинотехніка» 06 грудня 2018 року та було оскаржено в межах процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду протягом тридцяти днів з дня його отримання, однак ухвалою суддів Третього апеляційного адміністративного суду від 22 січня 2019 року апеляційна скарга ТОВ «Резинотехніка» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року була повернута скаржнику ТОВ «Резинотехніка», оскільки була подана не належною особою.

Розглянувши клопотання скаржника ТОВ «Резинотехніка» про поновлення пропущеного строку апеляційного оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року вважаю його таким, що не підлягає задоволенню, у звязку з наступним.

Відповідно до частини першої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, суд повинен в сукупності оцінити всі обставини справи, навести мотиви щодо поважності чи неповажності причин пропуску строків на апеляційне оскарження та зазначити з яких підстав подане скаржником клопотання не може бути задоволене.

Приписами статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України визначено порядок та строки апеляційного оскарження.

Вказаними статтями визначено події, з настаннням яких починається перебіг строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Вирішуючи клопотання, вважаю за необхідне зазначити, що відповідно до частини 2 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобовязані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обовязки.

Дотримання вимог вказаної норми процесуального права є обовязком для всіх учасників адміністративного процесу.

Відповідно до частини першої статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Отже, поновлення відповідачу строку на апеляційне оскарження рішення суду без достатніх підстав буде наданням йому переваги, чим, в свою чергу, буде порушено право позивача.

Також суд зазначає, що право на повторне звернення з апеляційною скаргою може бути реалізовано лише в межах строку на апеляційне оскарження, встановленого законом.

Слід зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Кодексом адміністративного судочинства України дотримання скаржником строку подачі апеляційної скарги визначено обовязковою умовою при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження. Поновлення судом пропущеного строку можливо лише за наявності обставин, які є обєктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, повязані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення передбачених Кодексом адміністративного судочинства дій.

Відповідно до приписів частини 2 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строк на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя не знаходить обґрунтованими доводи скаржника ТОВ «Резинотехніка», адже з моменту отримання копії рішення суду першої інстанції, а саме 05 лютого 2018 року (т.4 а.с.226), скаржник ТОВ «Резинотехніка» мав право/обовязок подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк, а неналежне виконання посадовими особами скаржника ТОВ «Резинотехніка» службових обовязків не звільняє їх від дотримання вимог процесуального закону.

На думку суду, внутрішня організація роботи щодо підготовки апеляційної скарги (належна або неналежна) не може вважатись поважною причиною пропуску процесуального строку апеляційного оскарження та, відповідно, не є доказом того, що скаржник з об'єктивних причин був позбавлений можливості подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції протягом тридцяти днів з моменту отримання її копії, а навпаки, свідчить про неналежну організацію роботи на підприємстві, безвідповідальність працівників та відсутність вимогливості і контролю за підлеглими з боку адміністрації.

До того ж, скаржником ТОВ «Резинотехніка» не вжиті заходи щодо притягнення до відповідальності винних осіб, що ставить під сумнів обставини, викладені в апеляційній скарзі скаржника ТОВ «Резинотехніка».

Водночас, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що оскаржуване скаржником ТОВ «Резинотехніка» рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року на момент повторної подачі апеляційної скарги набрала законної сили, у звязку з чим скаржник ТОВ «Резинотехніка» мав навести чіткі та обґрунтовані поважні причини пропуску ними строку на апеляційне оскарження рішення суду, які б виправдовували втручання у принцип res judicata (принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами).

Інших підстав для поновлення строку апеляційного оскарження скаржником не зазначено.

При цьому, наголошую на тому, що жодних належних та допустимих доказів неможливості подання апеляційної скарги у встановлений законом строк, скаржником ТОВ «Резинотехніка» апеляційної інстанції не надано.

- в порушення вимог пункту 2 частини 2 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, скаржником ТОВ «Резинотехніка» в апеляційній скарзі не зазначено номер справи;

- в порушення вимог пункту 8 частини 2 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, скаржником ТОВ «Резинотехніка» в апеляційній скарзі не зазначена дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується;

- в порушення вимог пункту 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, скаржником ТОВ «Резинотехніка» до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовну вимогу майнового характеру, який подано юридичною особою.

Приписами частин 1, 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи; розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, коло платників, обєкт та розмір ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ (далі по тексту - Закон України № 3674-VІ) в редакції, чинній на момент подання позовної заяви.

Законом України № 3674-VІ, в редакції, чинній на момент подання позовної заяви, також визначено, що судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Статтею 2 даного Закону, в редакції, чинній на момент подання позовної заяви, передбачено, що платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 статті 4 Закону України № 3674-VІ, в редакції чинній на момент подання позовної заяви, визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

Відповідно до розяснень, викладених в Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 року № 2 «Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI «Про судовий збір», оскарження податкового повідомлення-рішення є вимогою майнового характеру, оскільки дана вимога підлягає вартісній оцінці, а відтак впливає на майновий стан особи, яка звертається до суду.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи позивач ТОВ «Резинотехніка» оскаржує податкове повідомлення рішення ГУ ДФС у Дніпропетровській області.

Таким чином, звернені до суду вимоги про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача, є майновою.

Із матеріалів адміністративної справи вбачається, що позивач ТОВ «Резинотехніка» звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом 08 травня 2018 року, про що свідчить реєстраційний штамп вхідної кореспонденції Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Так, відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України № 3674-VІ, в редакції, чинній на момент подання позовної заяви, визначено ставку судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову, що містить позовну вимогу майнового характеру, який подано субєктом владних повноважень, юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» від 07.12.2017 року № 2246-VIII, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у місячному розмірі станом на 1 січня 2018 року становить 1762 грн.

З огляду на дату подання адміністративного позову, а саме 08 травня 2018 року, про що свідчить реєстраційний штамп вхідної кореспонденції Дніпропетровського окружного адміністративного суду, розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову, що містить позовну вимогу майнового характеру, який подано субєктом владних повноважень, юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1762 грн. і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 616700 грн

Відповідно до ціни позову (суми майнових вимог позивача ТОВ «Резинотехніка»), згідно адміністративного позову та рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року, при подачі до адміністративного суду адміністративного позову, що містить позовну вимогу майнового характеру, який подано юридичною особою, у відповідності до Закону України № 3674-VІ, в редакції, чинній на момент подання позовної заяви, мав бути сплачений судовий збір в розмірі 1762 грн.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України № 3674-VІ, в редакції, чинній на момент подання апеляційної скарги, судовий збір справляється зокрема, за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення.

Як вбачається із матеріалів адміністративної справи, апеляційну скаргу скаржником ТОВ «Резинотехніка» до суду першої інстанції подано 28 лютого 2019 року, про що свідчить реєстраційний штамп вхідної кореспонденції Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Відповідно до підпункту 2 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України № 3674-VІ, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення в звязку з нововиявленими обставинами ставка судового збору встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Таким чином, при подачі до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовну вимогу майнового характеру, який подано юридичною особою має бути сплачено судовий збір в розмірі2643 грн. (1762 грн. х 150% ).

При цьому, ТОВ «Резинотехніка» не відноситься до осіб, які звільнені від сплати судового збору частиною 2 статті 3 та статтею 5 Закону України № 3674-VІ, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, і, відповідно, повинен сплачувати судовий збір.

Натомість, в матеріалах адміністративної справи відсутні будь-які докази, які б свідчили про сплату скаржником ТОВ «Резинотехніка» судового збору.

Отже, скаржнику ТОВ «Резинотехніка» за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовну вимогу майнового характеру, який подано юридичною особою, необхідно сплатити судовий збір в розмірі 2643 грн. та надати Третьому апеляційному адміністративному суду оригінал документа на підтвердження сплати судового збору.

Судовий збір скаржнику ТОВ «Резинотехніка» необхідно сплатити на зазначені реквізити:

дата документа;

отримувач коштів: УК у Шевченківському районі м. Дніпра;

рахунок отримувача: 1005;

код класифікації доходів бюджету: 22030101;

код отримувача (код за ЄРДПОУ): 37989274;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача (МФО): 899998;

призначення платежу розрахункового документа заповнюється таким чином: службовий код (знак): * (зірочка); розділовий знак ; (крапка з комою); код ознаки судового збору 101;

розділовий знак ; (крапка з комою); (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); розділовий знак ; (крапка з комою); розяснювальна інформація про призначення платежу у формі: Судовий збір, за апеляційною скаргою (ПІБ та адреса (для фізичної особи) чи назва організації (для юридичної особи, яка подає апеляційну скаргу), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа). Використання символу ; не допускається.

Отже, апеляційна скарга ТОВ «Резинотехніка» не відповідає вимогам статей 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, у звязку з чим, враховуючи наявність вказаних недоліків, адміністративна справа не може бути розглянута Третім апеляційним адміністративним судом.

Відповідно до частини 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши невідповідність поданої скарги вимогам, встановленим статтею 296 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, в якій зазначає недоліки апеляційної скарги, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху та в разі не усунення її недоліків у встановлений судом строк повертає скаргу особі, яка її подала.

Відповідно до частини 3 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Таким чином, враховуючи те, що апеляційна скарга ТОВ «Резинотехніка» подана поза межами процесуального строку, встановленого законом для подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, тобто з двомісячним пропуском строку на апеляційне оскарження даного судового рішення, а питання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції ставилося із зазначенням підстав, визнаних суддею неповажними через неналежне виконання посадовими особами скаржника ТОВ «Резинотехніка» службових обовязків та відсутністю жодних належних та допустимих доказів неможливості подання апеляційної скарги у встановлений законом строк, а також враховуючи те, що апеляційна скарга ТОВ «Резинотехніка» не відповідає вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, вважаю за необхідне апеляційну скаргу ТОВ «Резинотехніка» залишити без руху, надавши скаржнику ТОВ «Резинотехніка» десятиденний строк з урахуванням поштового перебігу з дня отримання копії даної ухвали для усунення вищевказаних недоліків апеляційної скарги в порядку та спосіб, зазначений в мотивувальній частині цієї ухвали.

Керуючись статтями 169, 295, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними наведені скаржником ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Резинотехніка» підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Резинотехніка» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року по адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Резинотехніка» до ОСОБА_2 управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення - залишити без руху.

Надати скаржнику ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Резинотехніка» десятиденний строк з урахуванням поштового перебігу з дня отримання копії даної ухвали для усунення вищевказаних недоліків апеляційної скарги в порядку та спосіб, зазначений в мотивувальній частині цієї ухвали, шляхом звернення до Третього апеляційного адміністративного суду з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження та вказати поважні підстави з наданням відповідних доказів, а також шляхом надання Третьому апеляційному адміністративному суду оригінала документа на підтвердження сплати судового збору та приведення апеляційної скарги у відповідність вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, які зазначені в цій ухвалі судді (зазначити номер справи та вказати дату отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується).

Розяснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження разом з зазначенням поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження з наданням відповідних доказів або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

В разі не виконання ухвали і не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений судом строк в частині надання оригінала документа на підтвердження сплати судового збору та приведення апеляційної скарги у відповідність вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, які зазначені в цій ухвалі судді, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повертається особі, яка подала апеляційну скаргу.

При усуненні недоліків апеляційної скарги у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде вважатися поданою в день первинного її подання до адміністративного суду.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху надіслати особі, яка її подала.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Т.С. Прокопчук