Справа № 826/4526/18
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2019-03-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/4526/18
УХВАЛА

28 березня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Парінова А.Б., суддів: Беспалова О.О., Губської О.А. перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 грудня 2018 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Промислово - Інвестиційна група "Трансконтиненталь" до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішеннь,-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Промислово-Інвестиційна група "Трансконтиненталь" з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві, в якому просило суд визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення.

Рішенням Окружного адміністративного суду м.Києва від 27 грудня 2018 року адміністративний позов задоволено повністю.

Відповідач, не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені адміністративного позову відмовити повністю.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 березня 2019 року апеляційну скаргу було залишено без руху.

У вказаній ухвалі апелянту було запропоновано судом усунути вказані в ухвалі недокіли апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали шляхом подання суду апеляційної інстанції - оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 13076,75 грн.

Колегією суддів, встановлено, що копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 04 березня 2019 року було отримано апелянтом 09 березня 2019 року, що підтверджується даними наявного у справі рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

У свою чергу, 21 березня 2019 року апелянтом було подано до суду клопотання, відповідно до змісту якого останній просить суд відстрочити сплату судового збору або продовжити строк виконання вимог ухвали суду від 04 березня 2018 року про залишення апеляційної скарги без руху.

Вказане клопотання обґрунтовано неможливістю забезпечення своєчасної сплати судового збору, оскільки апелянт не є розпорядником коштів для сплати судового збору.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для задоволення клопотання, колегія суддів зазначає про таке.

Частиною 1 ст. 133 КАС України, передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною 1 ст. 8 Закону "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI, передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають д/итину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Отже, наведені у ч. 1 ст. 8 Закону № 3674-VI підстави не звільняють апелянта від обов'язку сплатити судовий збір, а тому клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Щодо клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги колегія суддів зазначає про таке.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Водночас, суд звертає увагу, що існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Отже, право на апеляційне оскарження судових рішень не є абсолютним та може обмежуватись встановленими законом процесуальними строками. Підставою для поновлення таких строків можуть бути лише об'єктивні, непереборні обставини, які унеможливили оскарження рішення суду у визначений строк.

При цьому, державні органи, які є рівними перед законом і судом поряд з іншими учасниками справи, зобов'язанні діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі, при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, у зв'язку з чим, будь-які зволікання останніх зі сплатою судового збору у строк, встановлений процесуальним законом для оскарження судового рішення або судом для усунення недоліків апеляційної скарги, як і звернення з клопотаннями про поновлення і продовження через це вказаних строків, відстрочення або звільнення від сплати судового збору, не свідчать про неухильне виконання покладених на нього обов'язків як учасника справи і намір добросовісної реалізації права на апеляційний перегляд справи, який, при цьому, мав можливість планування і здійснення видатків бюджету, а в разі потреби їх перерозподілу протягом усього бюджетного року таким чином, щоб забезпечити своєчасне і у повному обсязі проведення необхідних платежів.

Тобто, відсутність у суб'єкта владних повноважень коштів на сплату судового збору не є причиною для продовження строку на усунення відповідних недоліків апеляційної скарги.

Разом з цим, колегія суддів зауважує, що максимальний строк на усунення недоліків апеляційної скарги встановлений ч. 2 ст. 169 КАС України, тобто законом, з огляду на що суд апеляційної інстанції в розумінні КАС України не має повноважень щодо його продовження.

З огляду на зазначене, судом було надано достатній строк на усунення недоліків апеляційної скарги.

Таким чином колегія суддів не вбачає підстав для задоволення вказаного клопотання апелянта про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги визначених в ухвалі суду від 04 березня 2019 року.

За наведених обставин, колегією суддів встановлено, що станом на дату винесення даної ухвали зазначені в ухвалі суду від 04 березня 2019 року недоліки апеляційної скарги апелянтом не усунуто.

На підставі ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, у відповідності до яких апеляційна скарга підлягає поверненню скаржнику.

Згідно з ч. 5 ст. 298 КАС України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п'яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 120, 169, 298, 325, 328-329 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити Головному управлінню Державної фіскальної служби у місті Києві у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, а також продовженні строку виконання ухвали від 04 березня 2019 року у даній справі.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 грудня 2018 року повернути апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя А.Б. Парінов
Судді О.О. Беспалов
О.А. Губська