Справа № 160/7411/18
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2019-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

копія
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 березня 2019 року Справа № 160/7411/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі судового засідання Мосесові А.Р.
представника позивача ОСОБА_1
представника відповідача ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Ерікс Плюс» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, Державної фіскальної служби про визнання протиправними та скасування рішень, зобов'язання вчинити певні дії, -
04.10.2018 р. Товариство з обмеженою відповідальністю «Ерікс Плюс» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (надалі відповідач - 1), Державної фіскальної служби (надалі відповідач 2) в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у реєстрації №793641/41723865 від 14.06.2018 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №25 від 04.05.2018 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних; №793694/41723865 від 14.06.2018 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №15 від 04.05.2018 року в Єдиному реєстрі податкових накладних; №793644/41723865 від 14.06.2018 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №47 від 10.05.2018 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних; №793640/41723865 від 14.06.2018 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №30 від 10.05.2018 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних; №793668/41723865 від 14.06.2018 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №35 від 10.05.2018 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних; №793777/41723865 від 14.06.2018 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №16 від 04.05.2018 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних;
- зобов'язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №25 від 04.05.2018 р., №15 від 04.05.2018 р., №47 від 10.05.2018 р., №30 від 10.05.2018 р., №35 від 10.05.2018 р., №16 від 04.05.2018 р., подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Ерікс Плюс».
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду (суддя Неклеса О.М.) від 05.10.2018 р. позовну заяву було повернуто позивачеві на підставі п.3 ч.4 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 06.12.2018 р. скасовано ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду про повернення позовної заяви від 05.10.2018 р., матеріали справи направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
26.12.2018 р. справа надійшла до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з Третього апеляційного адміністративного суду для продовження розгляду.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа №160/7411/18 передана судді Віхровій В.С.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.12.2018 р. позовну заяву залишено без руху.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.01.2019 р. позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження з викликом учасників справи на 18.02.2019 р. о 11:40 год.
Згідно з ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України відзив подається протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Згідно з ч.1 ст. 262 КАС України розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання.
18.02.2019 р. від відповідачів до суду були подані відзиви на позовну заяву.
ДФС України повідомило, що вважає повноваження ДФС України щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН дискреційними, виключною компетенцією уповноваженого органу, а позовні вимоги позивача передчасними.
ГУ ДФС України повідомило, що рішення про відмову у реєстрації податкових накладних були прийняті у звязку з неможливістю переглянути (відкрити) документи, які були надіслані підприємством у вигляді електронних файлів, про що зазначено у відповідному протоколі Комісії. Також, за рішенням Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області ТОВ «Ерікс Плюс» внесено до переліку ризикових підприємств.
У звязку із необхідністю надання часу для ознайомлення позивачем з відзивом на позовну заяву, судове засідання 18.02.2019 р. було відкладено до 11.03.2019 р. о 10:20 год.
У судове засідання 11.03.2019 р. прибули уповноважені представники сторін. Для надання відповідачем додаткових доказів по справі, судове засідання було відкладено до 14:00 год. 27.03.2019 р.
У судове засідання 27.03.2019 р. прибули уповноважені представники сторін.
Представник позивача позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити.
Представник відповідачів надав додаткові докази по справі, просив у задоволенні позову відмовити.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні письмові докази, заслухавши пояснення представників сторін, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.
Податковий кодекс України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов'язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов'язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.
Згідно підпунктів «а», «б» п. 185.1 ст. 185 Податкового кодексу України (далі - ПК України), об'єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.
Датою виникнення податкових зобов'язань з постачання товарів/послуг згідно приписів норми п.187.1 ст. 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (п.188.1 ст. 188 ПК України).
Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (абз. 1 п. 201.7 ст. 201 ПК України).
Пунктом 201.10 ст. 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Основний вид діяльності за КВЕД 46.90 неспеціалізована оптова торгівля.
Згідно квитанцій №1 до податкових накладних №25 від 04.05.2018 р., №30 від 10.05.2018 р., №35 від 10.05.2018 р., №47 від 10.05.2018 р., №15 від 10.05.2018 р., №16 від 04.05.2018 р., реєстрація останніх в ЄРПН зупинена відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України. ПН/РК відповідає п.1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.
Позивачем були подані наступні повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено:
№2 від 07.06.2018 р., №3 від 11.06.2018 р., №7, №8, №11, №12 від 12.06.2018 р.
Документи прийняті згідно квитанцій №2 від 07.06.2018 р., 11.06.2018 р. та 12.06.2018 р. відповідно.
14.06.2018 р. комісією, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних були винесені наступні рішення:
№793641/41723865 від 14.06.2018 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №25 від 04.05.2018 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних;
№793694/41723865 від 14.06.2018 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №15 від 04.05.2018 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;
№793644/41723865 від 14.06.2018 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №47 від 10.05.2018 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних;
№793640/41723865 від 14.06.2018 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №30 від 10.05.2018 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних;
№793668/41723865 від 14.06.2018 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №35 від 10.05.2018 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних;
№793777/41723865 від 14.06.2018 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №16 від 04.05.2018 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підприємству відмовлено в реєстрації податкових накладних з підстав ненадання платником податків копій розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.
По податкових накладних №30, №35 не у повному обсязі надано документи, які розкривають зміст проведених господарських операцій, зокрема, щодо транспортування товарів (відсутня інформація щодо наявності у платника власного/орендованого транспорту), видаткові накладні на придбання/реалізацію товарів.
Відповідно до п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» від 29.12.2010 №1246 (надалі - Порядок №1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно п. 12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов'язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до п. 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Аналогічні приписи містить п.201.16 ст. 201 ПК України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної / розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Пунктом 1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (надалі - Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації) передбачено, що цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі комісії контролюючих органів), а також права та обов'язки її членів.
Згідно квитанцій №1 до спірних податкових накладних реєстрація ПН/РК відповідає п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Водночас, фіскальним органом запропоновано платнику податків надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішень про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
Відповідно до повідомлень про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено позивачем надані пояснення та долучені первинні документи.
Згідно повідомлення №2 від 07.06.2018 р., позивач вказав, що розбіжність у своєчасності наявності податкового кредиту по кодах УКТЗЕД виникло через те, що первинним постачальником ТОВ «ПІДПРИЄМСТВО «МОНТАЖСТРОЙ» була здійснена реєстрація пізніше реєстрації податкових зобовязань підприємства, але у встановлені законодавством строки до 31.05.2018 р.; кількість додатків 9.
Згідно повідомлення №3 від 11.06.2018 р. позивач вказав, що розбіжність у своєчасності наявності податкового кредиту по кодах УКТЗЕД виникло через те, що первинним постачальником ТОВ «ЕЛЕКТРОПОЖСЕРВІС» була здійснена реєстрація пізніше реєстрації податкових зобовязань підприємства, але у встановлені законодавством строки до 31.05.2018 р.; кількість додатків 9.
Згідно повідомлення №7 від 12.06.2018 р. позивач вказав, що розбіжність у своєчасності наявності податкового кредиту по кодах УКТЗЕД виникло через те, що первинним постачальником ПП «Саніта» була здійснена реєстрація пізніше реєстрації податкових зобовязань підприємства, але у встановлені законодавством строки до 31.05.2018 р.; кількість додатків 9.
Згідно повідомлення №8 від 12.06.2018 р. позивач вказав, що розбіжність у своєчасності наявності податкового кредиту по кодах УКТЗЕД виникло через те, що первинним постачальником ПП «Саніта» була здійснена реєстрація пізніше реєстрації податкових зобовязань підприємства, але у встановлені законодавством строки до 31.05.2018 р.; кількість додатків 9.
Згідно повідомлення №11 від 12.06.2018 р. позивач вказав, що розбіжність у своєчасності наявності податкового кредиту по кодах УКТЗЕД виникло через те, що первинним постачальником ТОВ «ЕЛЕКТРОПОЖСЕРВІС» була здійснена реєстрація пізніше реєстрації податкових зобовязань підприємства, але у встановлені законодавством строки до 31.05.2018 р.; кількість додатків 9.
Згідно повідомлення №12 від 12.06.2018 р. позивач вказав, що розбіжність у своєчасності наявності податкового кредиту по кодах УКТЗЕД виникло через те, що первинним постачальником ПП «Саніта» була здійснена реєстрація пізніше реєстрації податкових зобовязань підприємства, але у встановлені законодавством строки до 31.05.2018 р.; кількість додатків 9.
Аналогічні пояснення наведені платником податку у скаргах на рішення про відмову у реєстрації податкових накладних.
Судом встановлено, що 01.01.2018 р. набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році" №2245-VIII від 07.12.2017 року, яким пункт 201.16 ПК України викладено в такій редакції: «Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України».
На виконання вказаної норми Кабінетом Міністрів України 21.02.2018 року прийнято постанову №117 від 21.02.2018 року "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" (надалі Порядок №117), яка набрала чинності з 22.03.2018 р.
Пунктом 2 Порядку №117 визначено, що платники податку на додану вартість, у яких до 1 грудня 2017 року зупинено реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, що діяв до набрання чинності Законом України від 07 грудня 2017 року № 2245-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році", та які станом на 1 грудня 2017 року не подали пояснень і копій документів до таких податкових накладних/розрахунків коригування, мають право протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов'язання, відображеного у такій податковій накладній/ розрахунку коригування, подати пояснення і копії документів до таких податкових накладних/розрахунків коригування на розгляд комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, порядок роботи яких затверджується цією постановою.
Згідно п. 3 Порядку №117 податкові накладні / розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику), що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:
1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;
2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих на реєстрацію у місяці, іншому ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений в них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;
3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D > 0,05, Р<РмЧ1,4, де:
D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T;
S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами;
T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування;
P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування;
Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування.
Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.
Відповідно до п.14 Порядку № 117, перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе:
- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Відповідно до п.15 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов'язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).
Згідно з п.16 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв'язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
ДФС розміщує та постійно оновлює на своєму офіційному веб-сайті відомості щодо засобів електронного звязку ДФС, якими можуть подаватися письмові пояснення та копії документів.
Згідно п. 2 Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами електронний документообіг - сукупність процесів створення, подання, приймання, ідентифікації, оброблення, зберігання, використання електронних документів, які виконуються із застосуванням перевірки цілісності та (у разі необхідності) з підтвердженням факту одержання таких документів; електронні документи - документи (у тому числі податкова звітність, звітність зі сплати єдиного внеску, фінансова та статистична звітність, податкові та акцизні накладні, розрахунки коригування до податкових та акцизних накладних, заяви, довідки, сервісні запити, витяги, договори, повідомлення, рішення, інші документи), які створені в електронній формі з дотриманням вимог законів щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису, складення, та/або подання, та/або надіслання яких передбачається Податковим кодексом України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання Кодексу, та/або повязане з реалізацією прав та обовязків платника та/або контролюючих органів згідно із нормами Кодексу, та подаються у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку;
З матеріалі справи вбачається, що позивачем до кожного повідомлення додано по 9 додатків (документів).
Відповідно до наданих до судового засідання роздруківок журналу розгляду повідомлень щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленим ПН/РК, вбачається, що документи подані довільного формату та не доступні до перегляду.
Згідно Протоколу засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації №129 від 14.06.2018 р. члени комісії постановили відмовити у реєстрації податкових накладних у звязку із тим, що в ІС «Податковий блок» наявні первинні документи у вигляді електронних файлів (у т.ч. видаткові накладні, платіжні документи та інші) недоступні для перегляду (не відкриваються).
Відповідно до наявних в матеріалах справи роздруківок з аналітичної системи документообігу, за допомогою якої були надіслані первинні документи підприємства, вказано формат документів base64.
Суд зазначає, що надання первинних документів на паперових носіях до суду не підтверджує їх належне подання для здійснення реєстрації ПН за допомогою спеціального програмного забезпечення документообігу.
Крім того, не можливо встановити, які документи відсутні та які надіслані, відповідність назви документів їх змісту.
Таким чином, у податкового органу були відсутні у повному обсязі відомості щодо змісту та обсягу проведених господарських операцій та оцінка таких відомостей здійснена не була.
Пунктом 18 Порядку №117 визначено, що письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.
Згідно з п.19 Порядку №117 Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Положеннями п.20 Порядку №117 визначено, що зазначені комісії приймають рішення про:
- реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі;
- відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Відповідно до п.21 Порядку №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є:
- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;
- ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;
- надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Згідно з п.22, п.23 Порядку №117 рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 2 підлягає реєстрації в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена. Відповідне рішення набирає чинності після реєстрації його в такому Реєстрі.
Комісією регіонального рівня протягом п'яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку:
- щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу;
- щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, більше 30 млн. гривень включно, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке попередньо реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається до комісії центрального рівня.
Форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначена Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 117 (додаток 2 до вказаного Порядку).
Крім того, згідно п.п.5-11 Порядку №117 податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
Критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.
Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.
ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
ДФС розраховує показники для визначення позитивної податкової історії платника податку щомісяця до 10 числа місяця, що настає за звітним. Розраховані показники стають доступними для платника податку в електронному кабінеті.
Суд звертає увагу, що при розгляді даної справи спірним є надіслання позивачем до реєстрації податкових накладних документів, які не можливо переглянути, у звязку із чим контролюючий орган дійшов висновку про їх ненадання, що є підставою для відмови у реєстрації податкової накладної платника податку.
Доводи та заперечення учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.
Судом враховано, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
Приписами ч. 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.
Згідно ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
За наведених обставин у сукупності, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог.
Розподіл витрат в порядку ст.139 КАС України за наслідками розгляду даної справи не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 6, 72-77, 139, 242-246, 250, 255, 293, 295 КАС України, суд, -

У задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Ерікс Плюс» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, Державної фіскальної служби про визнання протиправними та скасування рішень, зобов'язання вчинити певні дії,- відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 03 квітня 2019 року.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили 03.04.19 Суддя З оригіналом згідно Помічник судді ОСОБА_3 ОСОБА_3 ОСОБА_4