Справа № 826/8582/18
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2019-03-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

28 березня 2019 року № 826/8582/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Маруліної Л.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомПриватного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона - 2", Товариства з обмеженою відповідальністю "Центрбудпроект."
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області
про визнання протиправним та скасування приписів С-2205/5, С-2205/6, постанови від 05.06.2018 року про накладення штрафу,
В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство "Київська пересувна механізована колона - 2" (далі також - позивач 1, ПАТ "КПМК-2", замовник) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно - будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (далі також - відповідач, Департамент ДАБІ у Київській області), в якому просить визнати протиправним та скасувати повністю припис С-2205/6 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 22.05.2018 року Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_2, виданий керівнику Приватного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона - 2" ОСОБА_3.

Позовну заяву обґрунтовано тим, що в періоди з 25.04.2018 року по 10.05.2018 року та з 21.05.2018 року по 22.05.2018 року посадовими особами ДАБІ, а саме головними інспекторами будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ у Київській області ОСОБА_4 та ОСОБА_2 (далі також - головні інспектори) проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил позивачем на об'єкті будівництва: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області" (далі також - перевірка).

За результатами проведення перевірки складено акт щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 22.05.2018 року №Т-2205/5 (далі також - акт перевірки №Т-2205/5).

На підставі акту перевірки керівнику ПАТ "КПМК-2" ОСОБА_3 головним інспектором видано припис С-2205/6 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 22.05.2018 року, яким, з метою усунення виявлених під час перевірки порушень, заявлено вимогу зупинити виконання будівельних робіт на будинку №4 з 22.05.2018 року, про виконання припису повідомити до 22.05.2018 року Департамент ДАБІ в Київській області (далі також - припис С-2205/6).

Як зазначено позивачем 1, акт перевірки №Т-2205/5 та припис отримано останнім поштовим зв'язком лише 29.05.2018 року.

Ознайомившись із актом №Т-2205/5 та приписом С-2205/6 позивач 1 вважає, що головними інспекторами порушено процедуру перевірки, а порушення, викладені у акті перевірки №Т-2205/5, на підставі чого винесено оскаржуваний припис, є необґрунтованими.

Так, позивач 1 зазначає, що під час здійснення перевірки, головними інспекторами порушено положення Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", а саме: 1) відповідачем не ознайомлено позивача 1 про підстави перевірки, не надано копії посвідчення (направлення) на перевірку; 2) надання послуг суб'єктами господарювання може бути зупинено виключно за рішенням суду, проте не посадовою особою Департаменту ДАБІ у Київській області; 3) проведення перевірки відбулося за відсутності керівника або уповноваженої ним особи; 4) позначку про відмову у підписанні акта перевірки №Т-2205/5 зроблено особою, не уповноваженою керівником на вчинення таких дій; 5) замість продовження строку перевірки, відповідачем такий строк переривався та поновлювався; 6) головним інспектором Ковалем В.А., яким проводилася перевірка, акт №Т-2205/5 не підписано; 7) порушено право позивача 1 подавати у письмовій формі пояснення та зауваження до акта перевірки №Т-2205/5.

По суті порушень позивачем 1 зазначено, що відповідачем протиправно встановлено порушення пункту 3.13 та пункту 3.47* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", оскільки умови, при яких застосовуються ці пункти, - відсутні.

Враховуючи викладене, позивач 1 просить визнати протиправним припис С-2205/6 та скасувати його шляхом задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.06.2018 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду в підготовчому засіданні на 09.07.2018 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.06.2018 року в задоволенні заяви про забезпечення позову Приватного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона - 2" відмовлено.

Через канцелярію суду 04.07.2018 року представником позивача 1 подано клопотання про об'єднання справ №826/8582/18 та № 826/9462/18 в одне провадження.

Через канцелярію суду 04.07.2018 року відповідачем подано відзив на позовну заяву.

Відповідач проти позову заперечує. Зазначив, що на підставі звернення ОСОБА_5 від 13.03.2018 року №10/10-1303/19 ДАБІ видано направлення від 23.04.2018 року №318.18/01 для проведення позапланової перевірки щодо дотримання суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті будівництва: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області".

У зв'язку із необхідністю продовження заходу державного архітектурно-будівельного контролю, строк проведення перевірки продовжено, про що видано направлення від 21.05.2018 року.

Так, відповідач вважає, що головним інспектором цілком законно та обґрунтовано винесено оскаржуваний припис у зв'язку із виявленими порушеннями позивача 1 вимог містобудівного законодавства. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

У підготовче засідання 09.07.2018 року прибув представник позивача 1. Відповідачем, належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення підготовчого засідання, відповідно до рекомендованого поштового повідомлення, яке міститься у матеріалах справи, явку представника не забезпечено, заяв та клопотань до суду не надходило.

Судом поставлено на обговорення клопотання представника позивача 1 від 04.07.2018 року про об'єднання справ в одне провадження.

Представником позивача 1 обґрунтовано клопотання тим, що в провадженні судді Окружного адміністративного суду міста Києва Катющенка В.П. перебуває справа №826/9462/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Центрбудпроект." до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування припису С-2205/5 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22.05.2018 року та постанови №З-0506/1-10/10-55/0506/06/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.06.2018 року.

Представником позивача 1 зазначено, що в адміністративних справах №826/8582/18 та №826/9462/18 до одного й того самого відповідача заявлено пов'язані між собою позовні вимоги підставою виникнення та поданими доказами.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.07.2018 року витребувано у судді Окружного адміністративного суду міста Києва Катющенка В.П. матеріали адміністративної справи №826/9462/18 для вирішення клопотання про об'єднання в одне провадження справ №826/8582/18 та №826/9462/18. Оголошено перерву у підготовчому засіданні до 19.07.2018 року.

Через канцелярію суду 09.07.2018 року надійшла заява ОСОБА_6 про вступ до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Через канцелярію суду Приватним акціонерним товариством "Київська пересувна механізована колона - 2" подано заперечення на заяву ОСОБА_6 про вступ у справу в якості третьої особи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.07.2018 року в задоволенні заяви про забезпечення позову Приватного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона - 2" відмовлено.

У підготовче засідання 19.07.2018 року прибули представники позивача 1 та представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Центрбудпроект." в адміністративні справі №826/9462/18.

Відповідачем, належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, відповідно до рекомендованого поштового повідомлення, яке міститься у матеріалах справи, явку уповноваженого представника не забезпечено, що не перешкоджало проведенню підготовчого засідання.

Судом поставлено на обговорення клопотання позивача про об'єднання адміністративних справ №826/8582/18 та № 826/9462/18 в одне провадження.

Представниками клопотання підтримано, просили суд задовольнити його.

Судом також надано можливість представнику позивача в адміністративній справі №826/9462/18 висловити свою думку щодо клопотання про об'єднання позовів в одне провадження.

Представником ТОВ "Центрбудпроект." клопотання про об'єднання позовів підтримано та повідомлено про заявлене аналогічне клопотання в адміністративній справі №826/9462/18.

Дослідивши матеріали адміністративних справ №826/8582/18 та №826/9462/18 судом встановлено, що в адміністративних справах №826/8582/18 та №826/9462/18 до одного й того самого відповідача заявлено пов'язані між собою позовні вимоги підставою виникнення та поданими доказами. Так, оскаржувані рішення ДАБІ прийнято за наслідками однієї позапланової перевірки на об'єкті будівництва "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вулиці Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області". Результати даної перевірки, стосовно обох позивачів, оформлено одним актом щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №Т-2205/5 від 22.05.2018 року (є додатком до обох позовів) та мають однаковий опис виявлених порушень.

Заслухавши думку сторін, порадившись на місці, суд дійшов висновку, що заявлене клопотання підлягає задоволенню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.07.2018 року клопотання Приватного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона-2" про об'єднання справ в одне провадження задоволено. Об'єднано в одне провадження адміністративні справи №826/8582/18, №826/9462/18. Присвоєно об'єднаній адміністративній справі загальний №826/8582/18.

Подальший розгляд та вирішення адміністративних позовів ухвалено здійснювати у межах об'єднаної адміністративної справи №826/8582/18, де ТОВ "Центрбудпроект." залучено в якості позивача 2.

Підготовче засідання призначено на 06.09.2018 року.

Так, позовні вимоги позивача 2 обґрунтовано тим, що ТОВ "Центрбудпроект." є проектувальником, яким розроблено проектну документацію об'єкту "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано - прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області", а власником зазначеної земельної ділянки є ПАТ "КПМК-2".

В періоди з 25.04.2018 року по 10.05.2018 року та з 21.05.2018 року по 22.05.2018 року посадовими особами ДАБІ, а саме головними інспекторами будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ у Київській області ОСОБА_4 та ОСОБА_2 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил позивачем 2 на об'єкті будівництва: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області".

За результатами проведення перевірки складено акт щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 22.05.2018 року №Т-2205/5.

На підставі акту перевірки головним інспектором Рубаном О.О. видано припис С-2205/5 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22.05.2018 року, яким, з метою усунення виявлених під час перевірки порушень, заявлено вимогу усунути порушення до 22.06.2018 року, про виконання припису повідомити до 22.06.2018 року Департамент ДАБІ в Київській області (далі також - припис С-2205/5).

Водночас, головним інспектором Рубаном О.О. складено протокол від 22.05.2018 року №1-Л-3-2205/1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, за яким головним інспектором Ковалем В.А. 05.06.2018 року прийнято постанову №3-0506/1-10/10-55/0506/06/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ "Центрбудпроект." у розмірі 158 580,00 грн. (далі також - постанова про накладення штрафу).

Як зазначено позивачем 2, акт перевірки №Т-2205/5 та припис С-2205/5 отримано останнім поштовим зв'язком лише 05.06.2018 року, а постанову про накладення штрафу - 12.06.2018 року.

Ознайомившись із актом №Т-2205/5 та приписом С-2205/5 позивач 2 вважає, що головними інспекторами порушено процедуру перевірки, а порушення, викладені у акті перевірки №Т-2205/5, на підставі чого винесено оскаржуваний припис, є необґрунтованими.

Так, позивачем 2 зазначено, що під час здійснення перевірки, головними інспекторами порушено положення Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", а саме: 1) відповідачем не ознайомлено позивача 2 про підстави перевірки, не надано копії посвідчення (направлення) на перевірку; 2) проведення перевірки відбулося за відсутності керівника або уповноваженої ним особи; 3) замість продовження строку перевірки, відповідачем такий строк переривався та поновлювався; 4) головним інспектором Ковалем В.А., яким проводилася перевірка, припис №Т-2205/5 не підписано; 5) порушено право позивача 2 подавати у письмовій формі пояснення та зауваження до акта перевірки №Т-2205/5.

По суті порушень позивачем 2 зазначено, що проектну документацію складено із дотриманням державних будівельних норм, а відповідачем протиправно встановлено порушення позивачем 2 пункту 3.13 та пункту 3.47* ДБН 360-92 "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", оскільки умови, при яких застосовуються ці пункти - відсутні.

Враховуючи викладене, позивач 2 просить визнати припис С-2205/5 протиправним та скасувати його.

Щодо постанови про накладення штрафу позивачем 2 зазначено, що відповідачем порушено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244, оскільки позивачу 2 не вручено під підпис постанову протягом трьох робочих днів з дня складання акту перевірки; у змісті протоколу відсутні пояснення ТОВ "Центрбудпроект."; позивач 2 довідався про розгляд справи після її розгляду, отримавши протокол поштовим зв'язком; дані позивача 2 (назва та код ЄДРПОУ) зазначено не вірно.

Враховуючи викладене, позивач 2 просить суд визнати протиправним та скасувати постанову про накладення штрафу.

Так, з огляду на об'єднання справ в одне провадження, судом вирішуються позовні вимоги у такій редакції:

- визнати протиправним та скасувати повністю припис С-2205/6 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 22.05.2018 року головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_2, виданий керівнику ПАТ "Київська пересувна механізована колона - 2" ОСОБА_3;

- визнати протиправним та скасувати повністю припис С-2205/5 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22.05.2018 року головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_2, виданий керівнику ТОВ "Центрабудпроект." ОСОБА_7;

- визнати протиправною і скасувати постанову №3-0506/1-10/10-55/0506/06/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.06.2018 року головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_4.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.08.2018 року заяви приватного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона-2" та товариства з обмеженою відповідальністю "Центрбудпроект." про забезпечення адміністративного позову задоволено частково. Зупинено дію припису С-2205/5 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22.05.2018 року, винесеного головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_2. Зупинено дію припису С-2205/6 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 22.05.2018 року, винесеного головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_2, виданий керівнику Приватного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона-2" ОСОБА_3. В іншій частині відмовлено.

Через канцелярію суду 31.08.2018 року ТОВ "Центрбудпроект." подано відповідь на відзив, в якій позивачем 2 звернуто увагу на те, що адвокатський запит ОСОБА_5 не є зверненням фізичної особи про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, поданим відповідно до Закону України "Про звернення громадян", що не є правовою підставою для проведення позапланової перевірки, оскільки ОСОБА_5 здійснювалися дії щодо збирання інформації у порядку Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" в інтересах ОСОБА_6, що підтверджується змістом самого запиту.

У підготовче засідання 06.09.2018 року прибули представники позивача. Належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яке міститься у матеріалах справи, відповідачем участь уповноваженого представника не забезпечено.

Позивачі клопотали про розгляд клопотання про вступ третьої особи ОСОБА_6 до участі у справі у наступному підготовчому засіданні у зв'язку з неявкою представника відповідача.

Через канцелярію суду 30.11.2018 року позивачами подано клопотання про приєднання до матеріалів справи додаткових доказів, а саме висновку експерта від 30.11.2018 року №36/11-2018 за результатами проведення будівельно - технічної експертизи.

Судом оголошено про відкладення підготовчого засідання до 05.12.2018 року.

У підготовче засідання 05.12.2018 року прибули представники позивачів, заявник ОСОБА_6 та представник за довіреністю заявника ОСОБА_8 Належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яке міститься у матеріалах справи, відповідачем участь уповноваженого представника не забезпечено.

Під час розгляду клопотання ОСОБА_6 про її вступ в якості третьої особи її представником ОСОБА_8 (за довіреністю) заявлено клопотання про оголошення перерви в підготовчому засіданні для забезпечення явки представника, який має юридичну освіту і зможе представляти її інтереси належним чином.

Представники позивача поклалися на розсуд суду.

Заслухавши думку сторін, з метою забезпечення принципів адміністративного судочинства, суд дійшов висновку про задоволення клопотання про оголошення перерви. Наступне підготовче засідання призначено на 11.02.2019 року.

Через канцелярію суду 11.02.2019 року представником ОСОБА_6 ОСОБА_5 подано додаткові письмові пояснення до заяви про вступ у справу в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

У підготовче засідання 11.02.2019 року прибули представники позивачів, заявник ОСОБА_6 та її уповноважений представник - адвокат ОСОБА_5 Належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яке міститься у матеріалах справи, відповідачем участь уповноваженого представника не забезпечено.

Судом поставлено на обговорення вирішення клопотання про вступ ОСОБА_6 до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Клопотання обґрунтовано тим, що за результатами звернення ОСОБА_6 відповідачем проведено перевірку об'єкта будівництва: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області", за результатами якої складено акт перевірки Т -22205/5 від 22.05.2018 року та винесено оскаржувані приписи.

Перевіркою виявлено порушення у проектній документації, зокрема, пункту 3.13 ДБН 360-92 "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", які ґрунтуються на недостатній відстані від житлового будинку №4, секції 1, 2 якого запроектовані як 25-поверхові, до фасадів садових будинків, які знаходяться на п'яти земельних ділянках з цільовим призначенням для колективного та індивідуального садівництва, що межують з ним. З огляду на те, що ОСОБА_6 є однією з власниць цих будинків, остання вважає що рішення, прийняте за результатами розгляду цієї справи, буде впливати на її права та інтереси.

Крім іншого, під час підготовчого засідання заявницею зазначено, що вона має прагнення вільно володіти своїм житлом, безпечно проживати та відпочивати у ньому, реалізуючи усі наміри та завдання (в тому числі, продаж будинку), які ставилися на етапі набуття права на це майно на місці, звільненому від висотної забудови, будівництво якої, на думку ОСОБА_6, ведеться з численними порушеннями.

Враховуючи викладене, просить залучити її до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Позивачі проти задоволення клопотання заперечили з тих підстав, що з відзиву відповідача вбачається, що підставою проведення перевірки слугувало не звернення громадянки ОСОБА_6, а запит адвоката ОСОБА_5

Крім іншого, ОСОБА_6 не є однією з тих осіб, про недотримання відстані житлового будинку №4, до фасадів будинків яких зазначено відповідачем в описі виявлених порушень за результатами перевірки, що підтверджується долученим позивачем 1 витягом з Публічної кадастрової карти України.

Також, позивачі вважають, що рішення у цій справі не вплине на права та інтереси ОСОБА_6, оскільки вона не є учасником цього будівництва, що підтверджується копією дозволу на виконання будівельних робіт від 15.03.2017 року №ІУ 10.

Враховуючи викладене, просять відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_6

Розглядаючи клопотання ОСОБА_6, заслухавши обґрунтування заяви про вступ третьої особи ОСОБА_6 та думку представників позивача, суд дійшов висновку протокольною ухвалою відмовити у його задоволенні.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.02.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 28.02.2019 року.

Відповідно до довідки секретаря судового засідання від 28.02.2019 року, спрау знято з розгляду справ, призначених на 28.02.2019 року, у зв'язку із перебуванням головуючого судді Маруліної Л.О. на лікарняному.

У судове засідання 21.03.2019 року прибула представник відповідача. Позивачами подано клопотання про здійснення розгляду справи без участі представників у письмовому провадженні.

У судовому засіданні представником відповідача оголошено відзив на позовні заяви, в яких проти позову заперечувала, та клопотання щодо оголошення перерви з метою заслухати думку представників позивачів в обґрунтування позовних вимог.

Після постановлення про закінчення з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами, судом оголошено перерву у судовому засіданні до 27.03.2019 року.

У судове засідання 27.03.2019 року сторони не прибули.

Згідно з частиною дев'ятою статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У зв'язку з неявкою учасників справи та відповідно до вимог частини дев'ятої статті 205, частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України суд дійшов висновку завершення розгляду справи в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Земельна ділянка по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області належить ПАТ "Київська пересувна механізована колона - 2" на підставі договору оренди земельної ділянки від 03.07.2007 року, зареєстрованого за №5823 та договору про внесення змін до договору оренди від 11.02.2013 року, зареєстрованого за №251 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права від 20.11.2013 року, індексний номер: 13123525, кадастровий номер: :01:184:0105, має площу 2,8000 га, цільове призначення: для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку.

На замовлення ПАТ "КПМП - 2" у 2016 році розроблено проект "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області", генеральним проектувальником якого є ТОВ "Центрбудпроект.", кваліфікаційний сертифікат інженера - проектувальника серії АР №010213 від 19.04.2014 року видано ОСОБА_7.

Адвокат ОСОБА_5 (свідоцтво Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 17.02.2011 року №4365) звернулася до Департаменту ДАБІ у Київській області із адвокатським запитом від 13.03.2018 року №10/10-1303/29 в інтересах свого клієнта ОСОБА_6, в якому просить надати наступну інформацію: 1) чи проводилася Департаментом ДАБІ у Київській області планова/позапланова перевірка щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: м. Вишгород, вул. Кургузова, 11-а ?; 2) у випадку не проведення позапланової перевірки вказаного вище об'єкту, навести причини ігнорування відповідних звернень з боку фізичних осіб, зокрема ОСОБА_6?; 3) у випадку проведення перевірки вказаного вище об'єкту, направити адвокату копію акту перевірки, та, за наявності, копії протоколу про вчинення правопорушень, відповідного припису.

На підставі звернення адвоката ОСОБА_5, наказом директора Департаменту ДАБІ у Київській області ОСОБА_9 від 20.04.2018 року №90 призначено провести позапланову перевірку на об'єкті будівництва комплексу багатоквартирних жилих будинків за адресою: вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області.

Заступником Департаменту ДАБІ у Київській області ОСОБА_10 видано направлення для проведення позапланового заходу від 23.04.2018 року №318.18/01 для здійснення перевірки на об'єкті будівництва: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області". Строк дії направлення з 25.04.2018 року по 10.05.2018 року.

Відповідно до копії службової записки головного інспектора Рубана О.О. від 21.05.2018 року щодо продовження терміну позапланової перевірки, яка міститься у матеріалах справи, "у зв'язку з наданням необхідних матеріалів для проведення перевірки 21.05.2018 року прошу продовжити термін позапланової перевірки на два робочих дні з 21.05.2018 року по 22.05.2018 року.".

Заступником Департаменту ДАБІ у Київській області ОСОБА_10 видано направлення для проведення позапланового заходу від 23.04.2018 року №318.18/01 для здійснення перевірки на об'єкті будівництва: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області". Строк дії направлення з 21.05.2018 року по 22.05.2018 року.

Головними інспекторами Коваль В.А. та Рубан О.О. складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №Т-2205/5.

Головним інспектором Рубаном О.О. складено припис С-2205/5 від 22.05.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, який видано керівнику ТОВ "Центрбудпроект." ОСОБА_7, який від отримання відмовився.

Головним інспектором Рубаном О.О. складено припис С-2205/6 від 22.05.2018 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, який видано керівнику ПАТ "Київська пересувна механізована колона - 2" ОСОБА_3, зазначена у приписі як уповноважена особа ОСОБА_11, від отримання відмовилася.

Головним інспектором Ковалем В.А. складено постанову від 05.06.2018 року №3-0506/1-10/10-55/0506/08/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якій визнано ТОВ "Центрбудпроект." винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 частини першої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 158 580 грн.

Вважаючи свої права та інтереси порушеними оскаржуваними приписами та постановою про накладення штрафу, позивачі звернулися до суду.

Всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) врегульовано Законом України від 05.04.2007 року № 877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (із змінами і доповненнями) (далі також - Закон №877).

Відповідно до частини четвертої статті 2 Закону №877 заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Згідно з частиною першою Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року № 408) (далі також - Положення), Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом першим Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції Київської області, затвердженого наказом ДАБІ України від 12.06.2017 року №925 встановлено, що Департамент є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утвореним як структурний підрозділ апарату ДАБІ України.

Згідно з пунктом 3 цього Положення, основними завданнями Департаменту є забезпечення реалізації державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду у випадках, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" на території Київської області, а саме: здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до частин першої, третьої статті 4 Закону №877 державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб'єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05. 2011 року № 553 (із змінами) (далі також - Порядок №553).

Згідно з пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

З матеріалів справи встановлено, що Департаментом ДАБІ Київської області проведено позапланову перевірку ПАТ "КПМК-2" та ТОВ "Центрбудпроект.", якими здійснюється будівельні та проектні роботи на об'єкті "Комплекс багато поверхневих житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями" за адресою: Київська обл., м. Вишгород, вул. Кургузова, 11-а".

Відповідно до частини одинадцятої статті 4 Закону №877 плановий чи позаплановий захід щодо суб'єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.

З долученої копії акту №Т-2205/5 вбачається, що під час проведення позапланової перевірки, на об'єкті були присутні представник ПАТ "КПМК-2" за дорученням ОСОБА_12 та керівник ТОВ "Центрбудпроект." ОСОБА_7.

Як вбачається з долученої позивачем до матеріалів справи копії довіреності від 20.02.2018 року №025, виданої ПАТ "КПМК-2" в особі голови правління ОСОБА_3, ОСОБА_12 уповноважено представляти інтереси довірителя "… з питань подання документів та отримання Сертифікату відповідності закінченого будівництвом об'єкта, інших документів по об'єкту: "Комплекс багато поверхневих житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, ділянка 11-а в м. Вишгород, Вишгородський район, Київська область".

Відповідно до пункту 13 Порядку №553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

З аналізу наданих ОСОБА_12 повноважень вбачається, що керівником не уповноважено останню на представлення інтересів ПАТ "КПКМ-2" під час здійснення відповідного державного архітектурно-будівельного контролю, як і не уповноважено користуватися правами та обов'язками, передбаченими для керівника або уповноваженої особи під час проведення такого контролю.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що під час проведення перевірки відповідачем допущено звуження прав ПАТ "КПМК-2", визначених пунктом 13 Порядку №553 та статті 10 Закону №877, якими передбачено розширений перелік прав суб'єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Водночас, судом не встановлено звуження прав ТОВ "Центрбудпроект.", передбачених пунктом 13 Порядку №553 та статтею 10 Закону №877, оскільки, як вбачається з копії Акту, керівник позивача 2 ОСОБА_7 був присутнім під час проведення перевірки посадовими особами відповідача.

Крім іншого, як вбачається з копії акту перевірки №Т-2205/5, перевірку проведено головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_2 та головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_4.

Водночас, як встановлено із змісту оскаржуваних приписів, як №С-2205/5 так і №2205/6 підписано лише головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_2.

Відповідно до пункту 19 Порядку №553, припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відтак, під час оформлення документації за результатами проведення перевірки, відповідачем не дотримано пункту 19 Порядку № 553.

Щодо підстав здійснення позапланової перевірки, суд зазначає наступне.

Абзацами 1-9 частини першої статті 6 Закону №877 встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є:

подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб'єктом господарювання у документі обов'язкової звітності, крім випадків, коли суб'єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов'язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов'язаний повідомити суб'єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом;

неподання суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

доручення Прем'єр-міністра України про перевірку суб'єктів господарювання у відповідній сфері у зв'язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров'я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

Відповідно до абзаців 6-7 статті 41 Закону України від 17.02.2011 року № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (із змінами і доповненнями) (далі також - Закон №3038) підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

З матеріалів справи, а саме, відзиву, наказу від 20.04.2018 року №90П про проведення позапланової перевірки, направлень для проведення позапланового заходу від 21.05.2018 року №318.18/01/П, від 23.04.2018 року №318.18/01, судом встановлено, що підставою здійснення позапланової перевірки слугує адвокатський запит ОСОБА_5 до Департаменту ДАБІ у Київській області від 13.03.2018 року вх.№10/10-1303/29, яка звернулася в інтересах свого клієнта ОСОБА_6, та в якому просить Департамент надати наступну інформацію: 1) чи проводилася Департаментом ДАБІ у Київській області планова/позапланова перевірка щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: м. Вишгород, вул. Кургузова, 11-а ?; 2) у випадку не проведення позапланової перевірки вказаного вище об'єкту, навести причини ігнорування відповідних звернень з боку фізичних осіб, зокрема ОСОБА_6?; 3) у випадку проведення перевірки вказаного вище об'єкту, направити адвокату копію акту перевірки, та за наявності - копії протоколу про вчинення правопорушень, відповідного припису.

З аналізу частини першої статті 6 Закону №877 встановлено, що законодавством не передбачено у переліку підстав ініціювання проведення позапланової перевірки за адвокатським запитом. Крім іншого, вбачається, що адвокат ОСОБА_5 не просить провести таку перевірку, а просить лише про надання інформації в порядку статті 24 Закону України "Про адвокатську діяльність" з метою подальшого її використання в інтересах своєї клієнтки - ОСОБА_6

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Водночас, вбачається, що відповідачем самовільно, з власної ініціативи призначено позапланову перевірку об'єкту будівництва: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області", що є перевищенням відповідачем повноважень, встановлених законодавством.

Враховуючи встановлені обставини, суд дійшов висновку, що відповідачем протиправно здійснено позапланову перевірку на підставі адвокатського запиту ОСОБА_5 від 13.03.2018 року вх.№10/10-1303/29.

Крім іншого, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України 02.10.1996 року № 393/96-ВР «Про звернення громадян» (із змінами і доповненнями) (далі також - Закон №393) громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об'єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов'язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Згідно з частинами першою, другою, четвертою, п'ятою, шостою статті 5 Закону №393 звернення адресуються органам державної влади і органам місцевого самоврядування, підприємствам, установам, організаціям незалежно від форми власності, об'єднанням громадян або посадовим особам, до повноважень яких належить вирішення порушених у зверненнях питань.

Звернення може бути подано окремою особою (індивідуальне) або групою осіб (колективне).

Звернення може бути усним чи письмовим.

Письмове звернення надсилається поштою або передається громадянином до відповідного органу, установи особисто чи через уповноважену ним особу, повноваження якої оформлені відповідно до законодавства. Письмове звернення також може бути надіслане з використанням мережі Інтернет, засобів електронного зв'язку (електронне звернення).

У зверненні має бути зазначено прізвище, ім'я, по батькові, місце проживання громадянина, викладено суть порушеного питання, зауваження, пропозиції, заяви чи скарги, прохання чи вимоги. Письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати. В електронному зверненні також має бути зазначено електронну поштову адресу, на яку заявнику може бути надіслано відповідь, або відомості про інші засоби зв'язку з ним. Застосування електронного цифрового підпису при надсиланні електронного звернення не вимагається.

Отже, з аналізу норм Закону №393 слід дійти висновку, що порядок подання звернень, зокрема, фізичних осіб, які можуть слугувати підставою для проведення перевірки (абзац 6 статті 41 Закону № 3038), регулюється Законом №393.

Водночас, судом встановлено відсутність будь-яких особистих звернень фізичних чи юридичних осіб, що стали підставою для винесення наказу від 20.04.2018 року №90П про проведення позапланової перевірки, як і відсутність погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу, передбаченому статтею 6 Закону №877 у разі надходження такого звернення.

Щодо розпорядчих документів Департаменту ДАБІ у Київській області, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами першою - п'ятою статті 7 Закону №877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

Так, в обґрунтування позовних вимог позивачами зазначено, що відповідачем не ознайомлено їх із підставами перевірки та не надано копії посвідчення (направлення) на перевірку.

Відповідачем ці доводи позивачів не спростовано, проте, долучено до матеріалів справи як наказ директора Департаменту ДАБІ у Київській області ОСОБА_9 від 20.04.2018 року №90 про проведення позапланової перевірки на об'єкті будівництва комплексу багатоквартирних жилих будинків за адресою: вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області, так і направлення видане заступником директора Департаменту ДАБІ у Київській області ОСОБА_10 для проведення позапланового заходу від 23.04.2018 року №318.18/01 для здійснення перевірки на об'єкті будівництва: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області", які складено у формі, передбаченій частинами першою - п'ятою статті 7 Закону №877.

Водночас, з огляду на те, що позивачі не скористалися правом не допуску головних інспекторів до перевірки та таку перевірку проведено, в цій частині суд не бере до уваги доводи позивачів.

Згідно з частиною шостою статті 7 Закону №877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Судом встановлено, що за результатами позапланової перевірки, головними інспекторами Коваль В.А. та Рубан О.О. складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №Т-2205/5.

Відповідно до пункту 21 Порядку №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Дослідивши акт №Т-2205/5, судом встановлено відсутність позначення дати складання цього акту всупереч частині шостій статті 7 Закону №877.

Із змісту акту встановлено, що його підписано головними інспекторами Коваль В.А. та Рубан О.О., якими здійснено відмітку про відмову від підпису та заповнення "представником за дорученням" ОСОБА_11 та керівником ТОВ "Центрбудпроект." ОСОБА_7.

Також, головними інспекторами зроблено відмітку про направлення примірника акта "поштою ПАТ "Укрпошта" Київ - 133, 24.05.2018".

Згідно з частинами сьомою - восьмою статті 7 Закону №877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону №877 орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: вимагати від суб'єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог законодавства; вимагати припинення дій, які перешкоджають здійсненню державного нагляду (контролю); відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), у випадках та порядку, визначених законом; надавати (надсилати) суб'єктам господарювання обов'язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків; застосовувати санкції до суб'єктів господарювання, їх посадових осіб та вживати інших заходів у межах та порядку, визначених законом.

Щодо вимоги у приписі С-2205/6 від 22.05.20118 року, виданого керівнику ПАТ "КПМК-2" ОСОБА_3, суд зазначає наступне.

Вимогою припису С-2205/6 є "зупинити виконання будівельних робіт на будинку № 4 з 22.05.2018 року".

Відповідно до частини п'ятої статті 4 Закону №877 виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Отже, враховуючи, що відповідачем застосовано вимогу щодо зупинення виконання робіт 22.05.2018 року, тобто у день винесення оскаржуваного припису, суд дійшов висновку, що відповідач, в порушення статей 4, 7 Закону №877, не звертався до адміністративного суду із відповідним позовом, з огляду на що, така вимога у приписі є протиправною.

По суті порушень, встановлених відповідачем під час перевірки, зазначених у акті №Т-2205/5 та, в подальшому, у оскаржуваних приписах С-2205/5 та С-2205/6, суд зазначає наступне.

В частині виявлених порушень відповідачем зазначено порушення проектувальником ТОВ "Центрбудпроект." державних будівельних норм розробленою проектною документацію, а саме, пункту 3.13, пункту 3.47* ДБН "360-92**Планування і забудова міських сільських поселень" та Положення містобудівної документації на місцевому рівні (Генеральний план м. Вишгород).

Так, як зазначено відповідачем, з північно-західної сторони територія будівництва багатоповерхових житлових будинків межує з кварталами забудови садовими будинками.

Через місцевий проїзд земельна ділянка по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області межує з 5-ма земельними ділянкам з цільовим призначенням для колективного та індивідуального садівництва.

Зазначені земельні ділянки забудовані садовими будинками, господарськими будівлями та спорудами.

Згідно проектної документації розробленої ТОВ "Центрбудпроект." умовна висота 1 та 2 секції трисекційного багатоповерхового житлового будинку № 4 становить - 69,8 м.

Враховуючи зазначене, відстань від довгої сторони багатоповерхового житлового будинку № 4, що будується по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області, до садових будинків має бути не менше ніж 69,8 м.

Згідно фактичних замірів на місці, наданих виконавчих зйомок пайового поля, проектної документації розробленої на топографічній основі, відповідачем встановлено: "відстань від довгої сторони багатоповерхового житлового будинку № 4 (вісь В) до фасадів садових будинків, в залежності від просторової орієнтації, становить від 28,5 до 31,5 м, чим (на думку відповідача) порушено пункти 3.13, 3.47* ДБН " 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень" та положенням містобудівної документації на місцевому півні (Генеральній план м. Вишгород)".

Відповідно до пункту 3.13 Державних будівельних норм "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", затвердженого наказом Державного комітету України у справах містобудування і архітектури від 17.04.1992 року № 44 (далі також - ДБН 360-92) відстань між житловими будинками, житловими і громадськими, а також між виробничими будинками треба приймати на основі розрахунків інсоляції і освітленості відповідно до норм (розділ 10), протипожежних вимог (додаток 3.1).

Між довгими сторонами житлових будинків заввишки 2 - 3 поверхи треба приймати відстані (побутові розриви) не менше 15 м, а заввишки в 4 поверхи і більше - 20 м, між довгими сторонами і торцями з вікнами із житлових кімнат цих будинків - не менше 15 м.

Згідно з Приміткою 1 до цього пункту, при розміщенні 9 - 16-поверхових житлових будинків суміжно з кварталами садибної забудови, що зберігається, відстань між садибним будинком і довгими сторонами багатоповерхового будинку приймається не меншою за висоту будинку, що зводиться.

Відповідно до абзацу третього пункту 3.41* ДБН 360-92, садовий будинок - будівля для літнього (сезонного) використання, яка в питаннях нормування площі забудови, зовнішніх конструкцій та інженерного обладнання не відповідає нормативам, установленим для житлових будинків.

Вирішуючи питання необхідності застосування пунктів 3.13 та 3.47** ДБН, суд бере до уваги відповідь на запит позивача 1 від 30.08.2018 року до Державного підприємства "Науково-дослідний і проектний інститут містобудування" (далі - ДП "НДПІ містобудування") вих.№935/9/91/-07 про надання роз'яснення про відповідність розробленої проектної документації по об'єкту: "Розміщення багатоповерхової забудови з об'єктами соціально-побутового призначення по вул. Кургузова, 11 в м. Вишгород Київської області" містобудівній документації в частині поверховості, на що повідомлено наступне.

Так, ДП "НДПІ містобудування" повідомляє, що проектна документації по об'єкту: "Розміщення багатоповерхової забудови з об'єктами соціально-побутового призначення по вул. Кургузова, 11 в м. Вишгород Київської області" відповідає вимогам містобудівної документації та до проектування вищевказаного комплексу не можуть застосовуватись пункт 3.13 та пункт 3.47** ДБН 360-92 "Планування і забудова міських і сільських поселень", з огляду на наступне.

Згідно генерального плану міста Вишгород, затвердженого рішенням сесії Вишгородської міської ради від 16.02.2011 року №3/1, вказана земельна ділянка призначалась під розміщення багатоповерхової житлової забудови і відповідно до проектної документації розробленої ДП "НДПІ містобудування" поверховість будинків по вул. Кургузова, 11 в м. Вишгород, Київської області становить - 25 поверхів, у відповідності до наданих відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської РДА Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 29.06.2016 року за № 01 -22/27.

В подальшому відповідність проектної документації підтверджено Експертним звітом щодо розгляду проектної документації, наданим ТОВ "Укрекспертиза в будівництві" від 19.12.2016 року за № 2036-4299-16/УЕБ.

Відносно застосування положень Примітки 1 пункту 3.13 ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень" передбачено, що при розміщені 9-16 поверхових житлових будинків суміжно з кварталами садибної забудови, що зберігається, відстань між садибним будинком і довгими сторонами багатоповерхневого будинку приймається не меншою за висоту будинку, що зводиться, ДП "НДПІ містобудування" зазначено, що вказані ділянки під багатоповерхову забудову та садибну забудову не розміщено "суміжно", так як не мають спільної межі.

Відповідно до спільного наказу Фонду державного майна України та Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 23.12.2004 pоку № 2929/227 - "Межа - мінімальна за шириною земельна смуга, яка слугує відокремленням однієї ділянки від іншої (від вулиці, проїзду тощо). Суміжними вважаються земельні ділянки, які безпосередньо примикають до загальної межі".

Окрім того, згідно листа Державного комітету України з будівництва та архітектури від 20.05.2005 року №1/4-392 щодо застосування пункту 3.13 (примітка 1) державних будівельних норм ДБН 360-92**, який стосується регламентації відстані між споруджуваними 9-16-поверховими житловими будинками та кварталами садибної забудови, що зберігається, надано роз'яснення, що "У тексті норми чітко зазначено, що регламентація відстані стосується виключно кварталів садибної забудови (тобто зайнятої такою забудовою частини міської території, обмеженої червоними лініями). Нормативна вимога, таким чином, не поширюється на ситуацію, коли в межах кварталу розташовано лише кілька ділянок садибної забудови (тобто на квартали змішаної забудови). У цьому випадку при розміщенні нового багатоповерхового будівництва обов'язковим є додержання відступів згідно з санітарними, протипожежними та іншими вимогами".

Також, щодо застосування положень пункту 3.47 ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень" на територіях дачних та садівницьких поселень трасування доріг і проїздів, розміщення вбудовано - прибудованих або окремо стоящих гаражів, дачних та садових будинків, інших споруд та відстані між ними слід приймати у відповідності з вимогами розділів "Садибна забудова" та "Протипожежні вимоги", то дане положення застосовується при плануванні на території дачних і садівницьких товариств, (а в даному випадку багатоповерховий будинок знаходиться за межами садівницького поселення) перелічених в пункті об'єктів, а саме: гаражів, дачних садових будинків, споруд, трасування доріг, до яких багатоповерховий будинок не відноситься .

Крім того, ДП "НДПІ містобудування" зазначає, що на момент проектування, проходження експертизи та отримання дозволу на початок будівельних робіт, та і на сьогоднішній день, на сусідній ділянці розміщено садівниче товариство. Генеральним планом м. Вишгород на даній ділянці передбачено реконструкція садівничого товариства, яку заплановано на подальший розрахунковий період, разом з тим будівництво багатоповерхових будинків передбачено як перший етап реалізації генерального плану м. Вишгород.

Варто також зауважити, що відповідно до пункту 3.49 ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень", існуючі дачні і садівницькі райони дозволяється реконструювати у райони садибної забудови за умови приведення вулично-дорожньої мережі та інженерного обладнання до нормативів садибної забудови міських поселень, а у разі розміщення цих територій у межах сільських населених пунктів - до нормативів для сільських населених пунктів. Також, вимоги до садибної забудови містяться в пунктах 3.18-3.26. вищевказаного ДБН.

Оскільки в тексті норми пункту 3.47** ДБН чітко зазначено, що регламентація відстані стосується виключно кварталів садибної забудови, то до садівницького поселення вона застосовуватись не може.

Суд також звертає увагу на долучені позивачами до матеріалів справи копії Генерального плану м. Вишгород та висновок експерта від 30.11.2018 року №36-11-2018 за результатами проведення технічної експертизи (судовий експерт ОСОБА_13, свідоцтво від 31.07.2015 року №1738, видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України, с. Хотянівка, Вишгородського району Київської області, вул. Лісова, 10-В, 07300) (далі також - висновок експерта).

Досліджуючи висновок експерта, судом встановлено, що про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України за надання завідомо неправдивого висновку та за відмову від надання висновку експерт обізнаний, про що свідчить підпис на арк.2 висновку.

Так, перед експертом поставлено таке питання: "Чи відповідає розроблена ТОВ "Центрбудпроект." проектна документація на об'єкт будівництва: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області" вимогам пункту 3.13 та 3.47* ДБН 360-92 "Планування і забудова міських і сільських поселень" та положенням містобудівної документації на місцевому рівні (Генеральному плану м. Вишгород), в частині, що стосується відстані від довгої сторони багато поверхневого житлового будинку № 4 до інших будинків, які знаходяться з північно-західної сторони від території будівництва (на земельних ділянках з кадастровими номерами: :01:175:0002, :01:175:0203, :01:175:0201, :01:175:0202, :01:175:6003, :01:175:6002, :01:175:0001, :01:175:0104)? Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності?"

Відповідно до висновку, проектна документація на об'єкт будівництва: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м Вишгород. Київської області", розроблена ТОВ "Центрбудпроект." відповідає вимогам пункту 3.13 і пункту 3.47* ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень" та положенням містобудівної документації на місцевому рівні (Генеральному плану м. Вишгород), в частині, що стосується відстані від довгої сторони багатоповерхового житлового будинку №4 до інших будинків, які знаходяться зпівнічно-західної сторони від території будівництва (на земельних ділянках з кадастровими номерами :01:175:0002, :01:175:0203, :01:175:0201, :01:175:0202, :01:175:6003, :01:175:6002, :01:175:0001, :01:175:0104).

Так, експертом встановлено, що мінімальні відстані між проектованим житловим будинком №4 та будинками, розташованими з північно - західного боку на земельних ділянках з цільовим призначенням - для колективного садівництва, які за проектом, складають 24-25 м відповідають пункту 3.13 ДБН 360-92**, а умови для застосування Примітки 1 - відсутні.

При цьому, експертом встановлено, що вимоги пункту 3.47* ДБН 360-92** при проектуванні багатоповерхових житлових комплексів не застосовуються.

Отже, враховуючи надані позивачами докази та, проаналізувавши норми законодавства, суд дійшов висновку про безпідставність зазначених відповідачем у акті №Т-2205/5 та оскаржуваних приписах С-2205/5 та С-2205/6 порушень щодо проектної документації.

Щодо строку тривалості проведення перевірки, суд зазначає наступне.

З матеріалів справи судом встановлено, що заступником директора Департаменту ДАБІ у Київській області ОСОБА_10 видано направлення для проведення позапланового заходу від 23.04.2018 року №318.18/01 для здійснення перевірки на об'єкті будівництва: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області". Строк дії направлення з 25.04.2018 року по 10.05.2018 року.

Відповідно до копії службової записки головного інспектора Рубана О.О. від 21.05.2018 року щодо продовження терміну позапланової перевірки, яка міститься у матеріалах справи, "у зв'язку з наданням необхідних матеріалів для проведення перевірки 21.05.2018 року прошу продовжити термін позапланової перевірки на два робочих дні з 21.05.2018 року по 22.05.2018 року.".

Заступником директора Департаменту ДАБІ у Київській області ОСОБА_10 видано направлення для проведення позапланового заходу від 23.04.2018 року №318.18/01 для здійснення перевірки на об'єкті будівництва: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Кургузова, 11-а в м. Вишгород, Київської області". Строк дії направлення з 21.05.2018 року по 22.05.2018 року.

Відповідно до частини четвертої статті 6 Закону №877 строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб'єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про порушення відповідачем строків позапланової перевірки та протиправне продовження такої перевірки на підставі службової записки головного інспектора.

Відтак, законодавством регламентовано чітку та послідовну процедуру призначення і проведення позапланової перевірки органами державного архітектурно-будівельного контролю та порядок оформлення її результатів.

При цьому, неухильне виконання вказаної процедури контролюючими органами є основною гарантією дотримання принципів державного архітектурно-будівельного контролю та забезпечення непорушності прав і законних інтересів суб'єктів господарювання, інтересів яких стосуються результати її проведення.

При цьому, порушення процедури призначення та проведення перевірки призводить до відсутності її правових наслідків.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 13.03.2018 року у справі №826/2076/15.

Враховуючи наведене, слід дійти висновку, що дії інспекторів з приводу проведення позапланової перевірки, не відповідають вимогам Закону № 3038-VI, Порядку № 553, вчинені за відсутності достатніх та необхідних правових підстав, без дотримання законодавчо визначеної процедури призначення позапланової перевірки та оформлення її результатів, та з порушенням принципу належного урядування, а отже є протиправними.

Такий висновок підтверджується висновками Європейського Суду з прав людини (далі також - ЄСПЛ) у рішенні від 20.10.2011 року у справі «Рисовський проти України», в якому ЄСПЛ зазначено, що принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов'язків.

Отже, з огляду на встановлені судом порушення відповідачем процедури здійснення позапланової перевірки щодо дотримання суб'єктами містобудування - позивачами вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, дослідивши докази, подані учасниками справи, суд дійшов висновку про протиправність та скасування припису С-2205/6 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 22.05.2018 року, складеного головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_2, виданого керівнику ПАТ "Київська пересувна механізована колона - 2" ОСОБА_3 та припису С-2205/5 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22.05.2018 року, складеним головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_2, виданого керівнику ТОВ "Центрабудпроект." ОСОБА_7 та про задоволення позовних вимог в цих частинах.

Щодо постанови від 05.06.2018 року №3-0506/1-10/10-55/0506/06/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, суд зазначає наступне.

Як встановлено судом, головним інспектором Рубаном О.О. складено припис С-2205/5 від 22.05.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, який видано керівнику ТОВ "Центрбудпроект." ОСОБА_7, який від отримання відмовився.

Вимогою цього припису є усунення допущених порушень до 22.06.2018 року та зобов'язано повідомити про виконання Департамент ДАБІ у Київській області до 22.06.2018 року.

Водночас, головним інспектором Ковалем В.А. складено постанову від 05.06.2018 року №3-0506/1-10/10-55/0506/08/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якій визнано ТОВ "Центрбудпроект." винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацу 2 частини першої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 158 580 грн.

Так, відповідно до абзацу 2 частини першої статті 2 Закону України від 14.10.1994 року №208/94-ВР "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (із змінами і доповненнями) суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно з частиною другою статті 3 цього Закону накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені: 1) органів державного архітектурно-будівельного контролю: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду.

Відповідно до частин першої, другої статті 4, статті 5 вказаного Закону Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанови про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесені посадовими особами, визначеними у частині другій статті 3 цього Закону, є виконавчими документами і підлягають виконанню в установленому законом порядку.

Постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 (далі також - Порядок №244).

Відповідно до частини шостої Порядку №244 штраф за правопорушення може бути накладено на суб'єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

Днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб'єкта містобудування.

Враховуючи те, що судом встановлено відсутність правопорушення, зокрема, позивачем 2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме пунктів 3.13 та 3.47* ДБН 360-92**, на підставі яких винесено оскаржувану постанову про накладення штрафу, встановлено протиправність винесених відповідачем оскаржуваних приписів, суд дійшов висновку, що ці обставини є самостійною підставою для визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу та задоволення позовних вимог в цій частині.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У справі «Беслер проти Італії» у рішення від 05.01.2000 року Європейським судом з прав людини зазначено, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні частини першої статті 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, лише якщо забезпечено «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогам захисту основоположних прав конкретної особи. Питання щодо того, чи забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

Крім того, у рішенні від 09.01.2007 року у справі «Інтерсплав» проти України» ЄСПЛ наголошено, що втручання має бути пропорційним та не становити надмірного тягаря, іншими словами, воно має забезпечувати «справедливий баланс» між інтересами особи і суспільства.

У рішенні ЄСПЛ «Єтретч проти Об'єднаного Королівства Великобританії і Північної Ірландії» від 24.06.2003 року зазначено: «особа-суб'єкт приватного права, не може відповідати за помилки державних органів при виконанні ними своїх повноважень, а державні органи не можуть вимагати повернення в попередній стан, посилаючись на те, що ними під час виконання своїх повноважень допущено помилки».

У висновках Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях від 23.09.1982 року по справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції», від 11.03.2003 року «Новоселецький проти України», та від 01.06.2006 року по справі «Федоренко проти України», ЄСПЛ наголошено на необхідності дотримання справедливої рівноваги між інтересами публічними та приватними шляхом забезпечення пропорційності між застосованими заходами та переслідуваною метою.

З огляду на те, що відповідачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження порушення позивачами вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до платіжних доручень, які містяться у матеріалах справи, за подання позовної заяви позивачем ПАТ "КПМК - 2" сплачено судовий збір у розмірі 1762, 00 грн. (квитанція від 01.06.2018 року №0.0..1), позивачем ТОВ "Центрбудпроект." сплачено судовий збір у сумі 4 140, 70 грн. (квитанція від 15.06.2018 року №ПН39161).

З огляду на задоволення позову в повному обсязі та враховуючи, що пунктом 1 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції Київської області, затвердженого наказом ДАБІ України від 12.06.2017 року №925 встановлено, що Департамент є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утвореним як структурний підрозділ апарату ДАБІ України, сплачена сума судового збору підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно - будівельної інспекції України на користь позивача.

Керуючись статтями 2- 9, 11, 44, 72-78, 79, 139, 194, 241-246, 250, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

2. Визнати протиправним та скасувати повністю припис С-2205/6 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 22.05.2018 року, складений головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_2, виданий керівнику Приватного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона - 2" ОСОБА_3;

3. Визнати протиправним та скасувати повністю припис С-2205/5 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22.05.2018 року, складений головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_2, виданий керівнику Товариства з обмеженою відповідальністю "Центрбудпроект." ОСОБА_7;

4. Визнати протиправною і скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_4 від 05.06.2018 року №3-0506/1-10/10-55/0506/06/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

5. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Центрбудпроект." (04211, АДРЕСА_1, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно - будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Л. Українки, буд. 26, ) сплачені судові витрати у розмірі 4 140,70 грн. (чотири тисячі сто сорок грн. 70 коп.).

6. Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства "Київська пересувна механізована колона - 2" (01033, м. Київ, вул. Саксаганського, буд. 67-Б, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно - будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Л. Українки, буд. 26, ) сплачені судові витрати у розмірі 1 762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві грн. 00 коп.).

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ч. 1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України. апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини п'ятої статті 246 Кодексу адміністративного судочинства України:

Позивач 1: Приватне акціонерне товариство "Київська пересувна механізована колона - 2" (01033, м. Київ, вул. Саксаганського, буд. 67-Б, );

Позивач 2: Товариство з обмеженою відповідальністю "Центрбудпроект." (04211, м. Київ, вул. Оболонська набережна, буд 11, корпус 1, кв. 4, );

Відповідач: Державна архітектурно-будівельна інспекція України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (01133, м. Київ, бульвар Л. Українки, буд. 26, ).

Повне рішення складено 28.03.2019 року.

Суддя Л.О. Маруліна