Справа № 120/1073/19-а
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2019-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

01 квітня 2019 р. Справа № 120/1073/19-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Яремчук Костянтин Олександрович, розглянувши матеріали позовної заяви Козятинського районного військового комісаріату до Відділу державної реєстрації Козятинської міської ради про скасування запису та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Козятинського районного військового комісаріату до Відділу державної реєстрації Козятинської міської ради про скасування запису та зобов'язання вчинити дії.

Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) визначено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам процесуального закону.

Так, пунктом 2 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що позовна заява, окрім інших вимог, повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти.

Однак, позовна заява не містить відомостей щодо обов’язкових реквізитів, які стосуються відповідача, а саме: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); відомі номери засобів зв'язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти.

Крім того, частиною 3 статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" (надалі - Закон).

Так, відповідно до частини 1 статті 1 вказаного Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

У частині 1 статті 2 Закону наведено визначення платників судового збору, до яких, зокрема, віднесено громадян України, іноземців, осіб без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством (пункт 1 частини 1 статті 3 Закону).

Таким чином, з аналізу наведених норм Закону України "Про судовий збір" можливо дійти висновку, що за кожне окреме звернення до суду з позовною заявою заявник повинен сплатити судовий збір у розмірі, що встановлений для подання позовної заяви. Тобто, кожне звернення до суду є об'єктом справляння судового збору, за виключенням, якщо заявник має пільги щодо сплати судового збору.

Натомість, із поданої до суду позовної заяви та доданих до неї матеріалів слідує, що позивач неодноразово звертався до Вінницького окружного адміністративного суду з аналогічними позовними заявами, що також підтверджується комп'ютерною програмою "Діловодство спеціалізованого суду". Однак, в усіх випадках позовні заяви поверталися особі, що з ними зверталася, в зв'язку з невиправленням недоліків, що вони містили. Так, звертаючись до Вінницького окружного адміністративного суду із позовною заявою вперше 16 листопада 2018 року Козятинський районний військовий комісаріат не сплатив судовий збір, в зв'язку із чим позовну заяву було залишено без руху, а згодом в зв'язку із невиконанням вимог суду - повернуто позивачу. Звертаючись до суду 14 січня 2019 року із аналогічною позовною заявою, Козятинський районний військовий комісаріат в підтвердження оплати судового збору долучив до неї платіжне доручення №3347 від 29 листопада 2018 року. Однак, оскільки позовна заява містила недоліки, суд залишив її без руху, а потім в зв'язку з неусуненням таких недоліків - повернув її позивачу.

Варто звернути увагу на тому, що до позовної заяви, з якою позивач звернувся 28 березня 2019 року, також долучено платіжне доручення №3347 від 29 листопада 2018 року, що надавалося ним разом із іншою позовною заявою (датована така позовна заява 14 січня 2019 року).

Відтак, зважаючи на положення частини 1 статті 1, частини 1 статті 2, а також пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір", суд доходить висновку, що платіжне доручення №3347 від 29 листопада 2018 року свідчить про оплату судового збору за звернення до Вінницького окружного адміністративного суду із іншою позовною заявою, поданою 14 січня 2019 року, що унеможливлює підтвердити оплату судового збору за вказаним вище платіжним дорученням за подання позовної заяви 28 березня 2019 року.

Більше того, частиною 2 статті 9 Закону України "Про судовий збір" на суд покладено обо'язок перед відкриттям (порушенням) провадження у справі перевірити зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Метою здійснення такої перевірки є, в тому числі, й запобігання випадкам звернення до суду одного й того ж позивача декілька разів, надаючи при цьому один і той самий документ про сплату судового збору.

Здійснивши на виконання вимог частини 2 статті 9 Закону України "Про судовий збір" перевірку зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, пересвідчився, що судовий збір в розмірі 1762 гривні (оплату підтверджує платіжне доручення №3347 від 29 листопада 2018 року) сплачений за подання до суду іншої позовної заяви, датованої 14 січня 2019 року (у справі №120/4169/18-а).

Відтак, на переконання суду, платіжне доручення №3347 від 29 листопада 2018 року не підтверджує оплату судового збору за подання саме цієї позовної заяви. Разом з тим, надана позивачем копія іншого платіжного доручення №712 від 18 березня 2019 року свідчить про оплату судового збору за подання 28 березня 2019 року позовної заяви, що враховується судом як часткова оплата судового збору.

Разом із тим, суд звертає увагу на положення пункту 2 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір", згідно із якими сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги. Відтак, вказаною вище нормою передбачено можливість повернення суми сплаченого судового збору за клопотанням особи у разі повернення судом заяви (позовної заяви).

З огляду на викладене, позивачу слід надати докази оплати судового збору в розмірі 1762 гривні за подання позовної заяви 28 березня 2019 року.

Ще однією підставою для залишення позовної заяви без руху є невідповідність її вимогам частини 6 статті 161 КАС України, якою передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов’язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Вказана норма кореспондується із частиною 1 статті 123 КАС України, у якій йдеться про те, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Статтею 122 КАС України врегульовано строки звернення до адміністративного суду.

Зокрема, цією статтею передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З позовної заяви слідує, що позивач дізнався про порушення своїх прав 13 серпня 2018 року з листа Відділу державної реєстрації Козятинської міської ради від 10 серпня 2018 року.

Таким чином, позивачу про порушення своїх прав стало відомо більше шести місяців до звернення до адміністративного суду, при цьому не надавши суду ані заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, ані доказів поважності причин його пропуску.

Зважаючи на викладене, позовна заява також не відповідає вимогам щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На переконання суду, усі зазначені вище недоліки, що містить позовна заява, унеможливлюють відкриття провадження у справі, а тому її слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення таких недоліків.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248, 256 КАС України,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Козятинського районного військового комісаріату до Відділу державної реєстрації Козятинської міської ради про скасування запису та зобов'язання вчинити дії залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 7-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Відповідно до частини 3 статті 293 КАС України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович