Справа № 813/3332/17
Суддя: Глушко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2019-03-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2019 рокуЛьвів№ 857/1905/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Глушка І.В.,

суддів: Большакової О.О., Макарика В.Я.,

за участю секретаря судового засідання: Омеляновської Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2018 року, ухвалене колегією суддів у складі головуючого судді Гулкевич І.З., суддів Гавдик З.В., Мартинюк В.Я. у м.Львові о 12:26, повний текст якого складений 02 січня 2019 року, у справі №813/3332/17 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2, про визнання протиправним та скасування припису, -

ВСТАНОВИВ:

29 вересня 2017 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до відповідача - Державної архітектурно-будівельної інспекції України, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2, у якому просив визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №909/17 від 23.08.2017, винесений Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області.

В обґрунтування позовних вимог, покликаючись на порушення відповідачем порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зазначає, що посадовими особами Департаменту ДАБІ у Львівській області під час проведення позапланової перевірки були допущені значні процесуальні порушення, які призвели до недотримання прав та законних інтересів позивача. Зокрема, зазначає, що згідно акту перевірки №909/17 повноваження на проведення позапланової перевірки мали лише головні інспектори Департаменту ДАБІ у Львівській області Максим А.М. та Горох Н.С. Проте, під час проведення перевірки брала участь ще третя особа, яка посвідчення не пред»явила та належних повноважень не мала. В розділі ІV Акту перевірки №909/17 «Дані про останній проведений захід державного нагляду (контролю)» вказано, що в період з 15.06.2016 по 21.06.2016 по даному об»єкту проводилась позапланова перевірка, складено Акт перевірки №879-16-пз від 21.06.2016, припис не видавався». Позивач зауважує, що дана інформація є неправдивою та не відповідає дійсності. Жодних інших перевірок у вказаний період не проводилось. Крім того, зазначає про невиконання інспекторами вимог Порядку №553 щодо надання копії направлення для проведення позапланової перевірки, пред»явивши лише службові посвідчення. Також інспекторами не роз»яснено підстав проведення перевірки, вказавши лише на наявність звернення громадян, не вказавши яке звернення стало підставою для проведення перевірки та чим таке звернення обгрунтоване.

Водночас позивач зазначає, що відстань в 1 м передбачена ДБН для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту. Таким чином, недотримання відступу на 16 см не може мати наслідком знесення всієї будівлі, у спорудження якої вкладено значні кошти, час та зусилля всієї родини. В даній ситуації слід також враховувати збереження пропорції та співрозмірність між цілями закону і тягарем або санкціями, які можуть бути покладеними державними органами на відповідну особу згідно з таким законом.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2018 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Рішення мотивоване тим, що враховуючи встановлені перевіркою порушення, оскаржений позивачем припис від 23.08.2017 №909/17 є правомірним, прийнятий відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, позивач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення ухвалене з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав, викладених у апеляційній скарзі. Просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги, окрім доводів, аналогічних заявленим у позовній заяві, зокрема зазначає, що судом першої інстанції не досліджено підстав, які стали причиною для проведення позапланової перевірки, ні питань, які підлягали дослідженню в процесі перевірки, ні предмету перевірки, що свідчить про неповне з»ясування обставин справи.

Також в апеляційній скарзі покликається на те, що будівництво господарської будівлі розпочато ще у 2005 році. В той час сусідня земельна ділянка ще не використовувалась, а замість огорожі була натягнута металева сітка. Відтак, суд не врахував, що порушення ДБН допущені саме сусідом шляхом збудування огорожі біля будівлі без дотримання відстанні не менше 1 м.

Стосовно твердження про те, що позивачем не забезпечено нормативної протипожної відстані до існуючих господарських будівель на сусідніх земельних ділянках на АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4, яка згідно Додатку 3.1 ДБН 360-92** повинна становити 8 м, а по факту становить 0,71 м та 1,1 м зазначає, що питання протипожежних відстаней і розривів є специфічним та потребує спеціальних знань. Так, у відповідь на запит скаржника, ПМП «Вогнеборець», яке є ліцензованою організацією з питань оцінки протипожежного стану об»єктів, надало роз»яснення вимог нормативних документів з питань пожежної безпеки щодо дотримання протипожежних відстаней між будівлями №51 від 25.09.2017, згідно якого основним документом, яким нормуються пртипожежні відстані між будівлями (спорудами), в залежності від їх призначення та ступеню вогнестійкості, є ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільськуих поселень». Ступінь вогнестійкості будівель (споруд) залежить від їх конструктивних систем, а саме: від класів вогнестійкості будівельних конструкцій цих систем та меж розповсюдження вогню, у відповідності до вимог ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об"єктів будівництва». Таким чином, визначення реального ступеню вогнестійкості будівель є складним та специфічним процесом, який може здійснити лише кваліфікований спеціаліст, застосовуючи при цьому певні методики та правила. Натомість, інспектори, допитані судом як свідки, підтвердили, що вони не являються спеціалістами в галузі пожежної безпеки.

Враховуючи наведене, на думку скаржника, припис №909/17 від 23.08.2017 є протиправним та підлягає скасуванню.

Заслухавши суддю-доповідача, позивача, представника відповідача, третю особу, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що у задоволенні апеляційної скарги слід відмовити з наступних підстав.

Так, судом першої інстанції достовірно встановлено, матеріалами справи підтверджено, що 27.05.2016 головним інспектором будівельного нагляду Максим А.М. у присутності замовника - ОСОБА_1 відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011, на підставі звернення гр. ОСОБА_2 від 13.04.2016 та направлення на проведення позапланової перевірки № 763/16-пз від 17.05.2016 проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ОСОБА_1 на об'єкті будівництва господарської будівлі біля індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1.

Перевіркою встановлено, що гр. ОСОБА_1 самовільно здійснює будівництво двоповерхової нежитлової господарської будівлі розміром в плані 6х12 метрів біля житлового будинку на АДРЕСА_1 - без отримання будівельного паспорта забудови земельної ділянки, чим порушено вимоги ст. 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", або без належним чином розробленої та затвердженої проектної документації на проведення будівництва, чим порушено вимоги ст.7, ч. 1 ст. 9, абз. 3, 4 ч. 1 ст. 27 Закону України "Про архітектурну діяльність", а також без права на виконання будівельних робіт - зареєстрованого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено п.1 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Перевіркою встановлено порушення будівельних норм - абз. 3 п.3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", а саме: не дотримано мінімально допустимої відстані 1 метр від стіни до огорожі на межі земельної ділянки, що межує з земельною ділянкою будинку на АДРЕСА_2 (відстань становить 0.85 м). На час перевірки виконано роботи з влаштування фундаменту, зовнішні стіни, влаштовано покриття та частково проведено внутрішньо опоряджувальні роботи.

За результами вказаної перевірки складено: Акт №763/16 від 27.05.2016, Протокол про адміністративне правопорушення №763/16/1 від 27.05.2016, Протокол про адміністративне правопорушення № 763/16/2 від 27.05.2016 та Припис № 763/16 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Постановою головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Львіській області Мончак О.Б. від 10.06.2016 по справі про адміністративне правопорушення №1л/81-ф/пз ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн.

Вказана сума добровільно сплачена позивачем згідно квитанції № 328 від 29.06.2016.

Надалі, 21.06.2016 головним інспектором будівельного нагляду Федів Р.М. у присутності замовника - ОСОБА_1 відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011, на підставі необхідності проведення перевірки виконання вимог припису від 27.05.2016 № 763/16, проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ОСОБА_1 на об'єкті будівництва господарської будівлі біля індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1.

Перевіркою встановлено, що вимога припису про зупинення виконання будівельних робіт виконується, будівельні роботи зупинено та не проводяться, про що складено акт №879/16-пз.

16.01.2017 на адресу Департаменту ДАБІ у Львівській області надійшла скарга гр.ОСОБА_2 стосовно вжиття заходів щодо самовільного будівництва по АДРЕСА_1.

02.02.2017 Департаментом ДАБІ у Львівській області надіслано позивачеві лист- виклик № 1013-6/531-17 з вимогою повідомити про дату та час присутності на об'єкті перевірки та надати відповідні документи на об'єкт будівництва.

15.02.2017 Департаментом ДАБІ у Львівській області повторно надіслано позивачеві лист-виклик №1013-6/911-17 з вимогою повідомити про дату та час присутності на об'єкті перевірки та надати відповідні документи на об'єкт будівництва.

У відповідь на повторний виклик, 27.02.2017 за вх. № 1013/17/9-К-77 надійшов лист відповідь від гр. ОСОБА_1, однак документів до такого долучено не було, а також не повідомлено про дату та час присутності на об'єкті перевірки.

У зв'язку із вказаним, Департаментом здійснено звернення до Личаківського ВП ГУ НП у Львівській області з метою надання правової допомоги у частині проведення спільної перевірки у присутності замовника будівництва, відповіді на який не отримано.

11.07.2017 на адресу Департаменту ДАБІ у Львівській області за вх. № 1013/17/9-Я-435 надійшла чергова скарга гр. ОСОБА_2 щодо продовження самовільного будівництва господарської будівлі по АДРЕСА_1.

У зв'язку із вказаним, Департамент листом № 1013-6/4182-17 від 27.07.2017 повідомив гр. ОСОБА_1 про проведення позапланової перевірки 15.08.2017 о 10:00 год з метою забезпечення особистої присутності та надання відповідних документів і пояснень, а також направлено листа міському голові м. Винники № 1013-6/4570-17 від 11.08.2017 про надання уповноваженого представника для участі у комісійній перевірці за місцем розташування об»єкта будівництва, запланованого на 15.08.2017.

Надалі, 11.08.2017 на адресу Департаменту за вх. № 1013/17/9-К-523 надійшов лист від гр. ОСОБА_1 зі змісту якого слідує, що його об'єкт будівництва в розумінні п.6 Постанови КМУ № 406 від 07.06.2017 не потребує дозвільних документів.

У період із 15.08.2017 по 23.08.2017 проведено позапланову перевірку дотримання суб»єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об»єкті: будівництво господарської будівлі на АДРЕСА_1, про що складено акт №909/17 від 23.08.2017.

Перевіркою встановлено порушення гр.ОСОБА_1 ст. 27, п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», Додатку 3.1 (обов»язкового) «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

За результати вказаної перевірки складено також протокол про адміністративне правопорушення № 909/17 від 23.08.2017 та припис № 909/17 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.08.2017.

Оскільки позивач відмовився від ознайомлення та отримання вказаних документів, такі направлені на поштову адресу гр. ОСОБА_1 рекомендованою кореспонденцією.

07.09.2017 за вх. № 1013/17/9-К-609 на адресу Департаменту надійшло клопотання від позивача про відкладення розгляду справи та надання можливості ознайомитись з усіма матеріалами.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення за клопотанням позивача відкладався декілька разів, у зв'язку із чим 31.10.2017 винесено постанову № 1л/10/17-з про закриття справи про адміністративне правопорушення згідно п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, а саме за закінченням строків на притягнення до адміністративної відповідальності, визначених ст.38 КУпАП.

Позивач, вважаючи припис №909/17 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.08.2017, винесений департаментом ДАБІ у Львівській області, протиправним, звернувся до суду з вимогою про його скасування.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував норми матеріального та процесуального права, з огляду на таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної дяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI, до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 9-1 Розділу V "Прикінцеві положення" Закону № 3038 встановлено, що на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктами 1, 3, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основними завданнями Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

В розумінні статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.41 Закону № 3038-VІ Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 було затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).

Пунктом 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (Абзац восьмий пункту 7 Порядку №553).

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні (Абзац десятий пункту 7 Порядку №553).

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки (Абзац одинадцятий пункту 7 Порядку № 553).

Відповідно до абз.6 п.12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язанні надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Відповідно до п.16 даного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно п.17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 18 Порядку № 553 передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (пункт 20 Порядку № 553).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п.19 Порядку №553).

Пунктом 21 Порядку №553 передбачено, що у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Суд апеляційної інстанції, здійснивши перевірку рішення суб'єкта владних повноважень щодо відповідності визначеним ч.2 ст.2 КАС України критеріям, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обов»язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності (ч.3 ст. 90 КАС України).

Із наявних в матеріалах справи доказів судом встановлено, що підставою для призначення позапланової перевірки позивача слугувало чергове звернення гр. ОСОБА_2, що надійшло за вх. № 1013/17/9-Я-435, щодо продовження самовільного будівництва господарської будівлі по АДРЕСА_1.

Як слідує зі змісту акту дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 909/17, складеного за результатами проведеної перевірки, на вказаному об'єкті будівництва ОСОБА_1 самовільно здійснено будівництво двохповерхової нежитлової господарської будівлі розміром в плані 6 х 12 м біля житлового будинку на АДРЕСА_1 (влаштовано фундамент, дерев»яні стіни, покрівлю, частково виконано роботи по внутрішньому опорядженню стін гіпсокартонними листами) без отримання будівельного паспорта на забудову земельної ділянки та без права на виконання будівельних робіт - подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. За дане правопорушення гр. ОСОБА_1 був притягнутий до адміністративної відповідальності згідно ч.5 ст.96 КУпАП (постанова від 10.06.2016 №1 л/81-ф/пз). Також встановлено, що будівництво, що будівництво здійснене із порушенням будівельних норм, а саме не дотримано вимог п. 3.25 * ДБН 360-92 ** - не відступлено 1 м від будівлі до межі земельної ділянки з сторони АДРЕСА_2 у м.Винники (відстань до огорожі становить 0,84 м, по факту межі земельної ділянки не винесено в натурі, однак згідно топографічного знімання з нанесенням межі земельної ділянки на АДРЕСА_2 виданого ФОП ОСОБА_6, скерованого до Департаменту гр. ОСОБА_2, дійсна межа земельної ділянки зміщена в сторону господарської будівлі на АДРЕСА_1). Окрім того не забезпечено нормативної протипожежної відстані до існуючих господарських будівель на сусідніх земельних ділянках по АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4, яка згідно із Додатком 3.1 (обов'язкового) "Протипожежні вимоги" ДБН 306-92** повинна становити 8 метрів ( по факту 0,71 м та 1.1 м). На момент перевірки виконання будівельних робіт не здійснювалось. Зазначені порушення зафіксовано у матеріалах фото-фіксації.

Так, відповідно до положень ч.1 ст. 11 Закону України "Про будівельні норми", застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов'язковим для всіх суб'єктів господарювання незалежно від форми власності, які провадять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність та забезпечують виготовлення продукції будівельного призначення. Міжнародні, регіональні та національні (державні) будівельні норми, правила, стандарти інших держав застосовуються в Україні відповідно до міжнародних договорів України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Положення ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", затверджені наказом Держкоммістобудування від 17.04.92 № 44, поширюються на проектування нових і реконструкцію існуючих міських і сільських поселень України та є обов'язковими для органів державного управління, місцевого і регіонального самоуправління підприємств і установ незалежно від форм власності та відомчого підпорядкування, громадських об'єднань і громадян, які здійснюють проектування, будівництво і благоустрій на території міських і сільських поселень.

Положенням пункту 3.25* ДБН 360-92** встановлено, що для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м.

Судом встановлено, що земельна ділянка, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, яка належить позивачу на праві власності, межує із земельною ділянкою, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2, користувачем якої є ОСОБА_2

До матеріалів справи долучено заяву (розписку) про відсутність претензій на ведення будівництва по-сусідству гр. ОСОБА_7 (АДРЕСА_3), згідно якої вона не заперечує щодо забудови господарської будівлі, господарські будівлі можуть бути розміщені суміжно по межі присадибних ділянок.

Водночас, виявлені порушення стосуються також суміжної земельної ділянки, користувачем якої є гр. ОСОБА_2, зі сторони АДРЕСА_2, а також земельної ділянки по АДРЕСА_4.

Порушення позивачем вимог пункту 3.25* ДБН 360-92** також підтверджується матеріалами фотофіксації, згідно яких відстань до межі становить менше 1 м.

Вина позивача щодо порушення будівельних норм підтверджується також постановою відповідача від 10.06.2016 р, прийнятою на підставі матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної № 1л/81-ф/пз по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250,00 грн.

В силу приписів п.3 ч. 3 ст. 41 Закону № 3038, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Вказана норма кореспондує з положеннямми пп.3 п.11 Порядку №553.

Крім того, посадовим особам органів державно-архвтектурно будівельного контролю пп.4 п. 11 Порядку №533 надано повноваження проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Згідно з підпунктом 1 пункту 11 Порядку № 533 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт (пункт 14 Порядку № 533).

Колегія суддів зауважує, що Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком № 553 не передбачено можливості проведення контрольного заходу у випадку, коли суб'єктом містобудування відмовлено у допуску до проведення перевірки, натомість має бути складено акт про такий недопуск.

В контексті наведених норм слід зазначити, що інформації щодо недопуску до перевірки посадових осіб відповідача матеріали справи не містять, відтак покликання позивача в апеляційній скарзі про відсутність зазначення у направленні на перевірку конкретного кола питань, які підлягають перевірці, та зазначення опису предмета перевірки загальними фразами «дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт», недадання копії направлення для проведення перевірки, ненадання інформації про наявність підстав для проведення перевірки колегія суддів вважає безпідставними.

Аналізуючи наведені правові норми та обставини справи, колегія суддів приходить до висновку, що перевірка посадовими особами відповідача проведена з дотриманням порядку та строків здійснення позапланового державного архітектурно-будівельного контролю в межах наданих повноважень, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), як цього вимагає диспозиція ч.2 ст.2 КАС України, відтак оскаржуваний позивачем припис від 23.08.2017 №909/17 є правомірним, а позовні вимоги про його скасування є безпідставними, необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Відповідно до частини першої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Суд першої інстанції повністю виконав вказані вимоги процесуального закону, оскільки до спірних правовідносин вірно застосував норми матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення законного рішення, яке скасуванню не підлягає.

Керуючись статтями 242, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2018 року у справі №813/3332/17 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І. В. Глушко
судді О. О. Большакова
В. Я. Макарик
Постанова складена в повному обсязі 01.04.2019.