Справа № 442/673/19
Суддя: Хомик А. П.
Дата ухвалення: 2019-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №442/673/19
Провадження №2-а/442/27/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2019 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

в складі:

головуючого - судді Хомика А.П.

з участю секретаря судового засідання - Лужецької С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дрогобичі адміністративну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції в особі Департаменту архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області про скасування постанови про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності,

встановив:

29.01.2019 позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державної архітектурно - будівельної інспекції України №5/3/19-ф/пз від 16.01.2019.

В обґрунтування позову вказує на те, що оскаржуваною постановою, її визнано винною в тому, що нею здійснено реконструкцію квартири АДРЕСА_1 без затвердженої в установленому порядку проектної документації та без права на виконання будівельних робіт. Однак, висновки посадової особи про наявність підстав для застосування до неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу на підставі ч. 2 ст. 96 КУпАП вважає помилковими, оскільки станом на день розгляду справи закінчились строки притягнення до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 38 КУпАП.

На початку 2008 року з метою покращення своїх житлових умов вона вирішила здійснити реконструкцію квартири шляхом влаштування мансардних приміщень над кватирою. Рішенням виконкому Дрогобицької міської ради №175 від 19.06.2008 їй було надано дозвіл на влаштування мансардних приміщень над вказаною кватирою без зміни фасаду та конструктивних елементів горища. Після того нею було виготовлено проект влаштування мансардних приміщень та розпочато відповідні роботи, які тривали 1,5 року і станом на початок 2010 реконструкція квартири була повністю завершена. З того часу будь-які будівельні роботи в зазначеній квартирі не ведуться. Крім цього, з 2012 вона зазначеною квартою не користується в цій квартирі з цього часу ніхто не проживає.

Та обставина, що реконструкція була завершена ще на початку 2010 і з того часу будь-які будівельні роботи не проводяться у зв'язку із закінченням такої реконструкції, підтверджується, зокрема :

- рішенням виконкому Дрогобицької міської ради №175 від 19.06.2008 про надання їй дозволу на реконструкцію зазначеної квартири;

Листом УОДКС ЛОДА від 22.05.2008 про погодження реконструкції належної їй квартири;

- технічним паспортом на квартиру від 20.03.2012, згідно з яким станом на 20.03.2012 реконструкція квартири вже була здійснена;

- актом №869/18 від 30.11.2018, складеного ДДАБІ у Львівській області, згідно з яким існуюче планування квартири станом на 30.11.2018 відповідає технічному паспорту від 20.03.2012.

14.02.2019 надійшов відзив на позов від відповідача, у позові просили відмовити через безпідставність, оскільки позапланову перевірку на об'єкті було проведено у період з 19.11.2018 по 01.12.2018, тоді і виявлено факт правопорушення.

Адвокат позивача ОСОБА_2 позовні вимоги підтримав та дав пояснення, які по суті та змісту відповідають викладеному у позові. Позов просив задоволити.

Представник відповідача не з'явився.

Вислухавши вступне слово адвоката позивача, безпосередньо дослідивши докази, суд дійшов висновку про задоволення позову.

16.01.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції Онищак Х.Р. винесено постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП, визнання її винною у вчиненні такого адміністративного правопорушення, накладення штрафу в розмірі 34102 грн.. Така постанова винесена з тих підстав, що позивач порушила ч.5. ст. 26, п.3. ч.1 ст. 34, ч.1 ст. 37 Закону України « Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 3 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України « Деякі питання виконання підготовчо-будівельних робіт» від 13.04.2011 №466.

Зокрема з такої постанови вбачається, що на об'єкті « Реконструкція квартири АДРЕСА_1» ОСОБА_1 здійснено реконструкцію квартири без затвердженої в установленому порядку проектної документації та без права на виконання будівельних робіт ( дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків ( відповідальності) належать до об'єктів із значними ( ССЗ) наслідками). На об'єкті будівництва виконанні наступні роботи : виконання прямокутного отвору в перекритті розміром 2,2 м. х 1,0 м. і влаштування дерев'яних сходів ( в кімнаті 2 згідно технічного паспорту, виданого КП ЛОР « Дрогобицьке МБТІ та ЕО» від 20.03.2012 №б/н), також на мансардному поверсі встановлені перегородки, влаштовані з металевого каркасу покритого гіпсокартонними листами.

Згідно інформації, наданої КП «Управитель ЖЕО» листом від 15.01.2019 №11 ( вх.. №1013/19/3-32 від 16.01.2019) будівельні роботи за вищевказаною адресою проводились орієнтовно у 2015.

19.11.2018 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області від 19.11.2018 №869/18-пз було здійснено направлення для проведення позапланового заходу, що стосується реконструкції квартири позивача, зі строком дії 19.11. до 01.12.2018.

Разом з тим, витягом з рішення виконавчого комітету Дрогобицької міської ради від 19.06.2008 №175 вирішено надати дозвіл ОСОБА_1 на проектування та влаштування мансардних приміщень над приватизованою квартирою АДРЕСА_1, без зміни фасаду та конструктивних елементів горища за згодою управління охорони культурної спадщини Львівської облдержадміністрації, яка додається; зобов'язати ОСОБА_1 виготовити проект влаштування мансардних приміщень над приватизованою квартирою АДРЕСА_1, погодити згідно з чинним законодавством. Будівельні роботи розпочати після отримання дозволу на їх початок в інспекції архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до акту, складеного Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції Львівської області за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, де замовником є ОСОБА_1, існуюче планування квартири відповідає технічному паспорту квартири від 20.03.2012. На час проведення перевірки будівельні роботи на вищевказаному об'єкті не проводяться.

Таким чином, відповідачем не надано достатніх належних і допустимих доказів того, що реконструкція квартири здійснювалась у 2015 році, окрім інформації, наданої КП «Управитель ЖЕО» листом від 15.01.2019 №11 ( вх. №1013/19/3-32 від 16.01.2019).

Частиною 7 ст. 96 КУпАП, за якою позивачку притягнено до адміністративної відповідальності, передбачено відповідальність за виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із значними наслідками (СС3).

Частина 1 статті 37 вказаного Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерплих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Оскаржувана постанова судом перевірялася на предмет дотримання суб'єктом владних повноважень принципів правомірної адміністративної поведінки, а саме: чи прийнято рішення обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Системно оцінивши подані суду докази на предмет відповідності їх законодавству, що регулює спірні правовідносини, суд приходить наступних висновків.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил.

Згідно п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011р. № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Згідно п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Інспекціями за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

У відповідності до п. 17 Порядку, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень.

Частиною 1 статті 96 КУпАП передбачено відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд.

Згідно вимог ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.61 Конституції України, ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Відповідно до статті 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення.

Суд вважає, що відповідачем не вказано конкретно на день вчинення правопорушення. Разом з тим, згідно технічного паспорту від 20.03.2012, в такому має місце вже відображена проведена реконструкція. При цьому, підстав для оцінки вчиненого порушення як триваючого і, відповідно, для обрахування строку притягнення до адміністративної відповідальності з моменту його виявлення, суд не вбачає. Суд враховує, що в даному випадку порушення полягало у вчиненні одиничної дії.

За таких обставин строк притягнення позивача до адміністративної відповідальності сплив, тобто на момент винесення оскаржуваної постанови цей строк минув.

Відповідно до положень статті 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи. Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу, є підставою для закриття провадження, отже, при розгляді справи відповідач мала прийняти постанову не про накладення стягнення, а про закриття провадження у справі у зв'язку з закінченням двомісячного строку притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Частиною 3 ст.286 КАС України визначено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб'єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність скасування оскарженої постанови із закриттям справи про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 38, 247, 284 КУпАП, ст.ст. 1, 2, 5 122, 77, 242 - 246 КАС України, суд, -

ухвалив:

Позов задоволити.

Визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 5/3/19/19-ф/пз від 16.01.2019 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.7 cт.96 КУпАП у виді штрафу у розмірі 34102 гривень, яка винесена головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державно-будівельної інспекції України Онищак Христиною Романівною.

Провадження по адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.7 cт. 96 КУпАП України - закрити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Львівського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його винесення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 01.04.2019.

Суддя А.П. Хомик