Справа № 160/2194/19
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2019-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

03 квітня 2019 року Справа № 160/2194/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Сліпець Н.Є.

розглянувши за правилами загального позовного провадження (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Спот Маркет" до приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрія Сергійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Акціонерне товариство "Альфа-Банк", про визнання протиправними дій та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

07.03.2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Спот Маркет» (далі позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченка Андрія Сергійовича, в якому просить:

- визнати протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрія Сергійовича (АДРЕСА_1) щодо вчинення виконавчих дій у виконавчому провадженні №57851630 з опису й арешту майна (коштів) боржника - Товариства з обмеженою відповідальністю «Спот Маркет»;

- скасувати постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника у виконавчому провадженні №57851630 від 28 січня 2019 року, винесену приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрієм Сергійовичем (АДРЕСА_1) щодо опису та арешту майна (коштів) боржника - Товариства з обмеженою відповідальністю «Спот Маркет».

12.03.2019 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду позивачу було поновлено строк на звернення до адміністративного суду, відкрито провадження в адміністративній справі №160/2194/19 та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 22.03.2019 року о 10:00 год. (а.с. 2-3,33).

22.03.2019 року від директора ТОВ "Спот Маркет" - ОСОБА_2, шляхом електронної пошти, надійшло клопотання про перенесення розгляду справи, у зв'язку з тим, що позивачем ще не отримано відзив відповідача на позов, через що, позивач був позбавлений можливості підготуватися до підготовчого засідання (а.с.46,47).

Також клопотання про перенесення розгляду справи надійшло і від відповідача по справі (а.с.43).

22.03.2019 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду за результатами розгляду клопотання представника Акціонерного товариства «Альфа-Банк» про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, до участі у розгляду даної адміністративної справи було залучено Акціонерне товариство "Альфа-Банк" (01001, м. Київ, вул. Десятина, 4/6, ) в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача (а.с.49-50) та у зв'язку з неявкою представника позивача, відповідача, було відкладено підготовче засідання до 09:30 год. 02 квітня 2019 року (а.с.48), про що сторони у справі були повідомлені належним чином (32,55).

В підготовче засідання, що відбулось 02.04.2019 року о 09:30 год., представник позивача повторно не прибув, про причини не прибуття суд не повідомив, з заявою про розгляд справи у його відсутності до суду не звертався.

Відповідач звернувся до суду з заявою про розгляд справи в порядку письмового провадження за його відсутності (а.с.115).

Представник третьої особи в підготовче засідання не прибув, шляхом електронної пошти, надіслав суду заперечення на адміністративний позов (а.с.109-111).

Відповідно до ч.9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомленні про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З урахуванням вищезазначеного, приймаючи до уваги, що учасники справи до судового засідання не прибули, суд вважає можливим перейти до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Згідно ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення адміністративного позову без розгляду через повторну неявку представника позивача до суду.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.1 ст. 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно до ч.2 ст. 131 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

Відповідно до ч.1,3,5 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Як вже було зазначено та вбачається з матеріалів справи представник позивача повторно не прибув до суду, що розцінено судом, як зловживання процесуальними правами, оскільки у ч.5 ст. 44 Кодексу адміністративного судочинства України, регламентовано обов'язки учасників справи, зокрема, серед іншого, учасники справи зобов'язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи, проте представник позивача даного процесуального обов'язку не виконав, а навпаки зволікав з розглядом справи.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи представник позивача не звертався до суду з заявою про розгляд справи за його відсутністю.

Суд зазначає, що будучи ініціатором судового розгляду позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані, при цьому визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків, при цьому, судом враховано, що адміністративний позов ТОВ "Спот Маркет" подано в порядку ст. 287 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до ч.4 зазначеної норми, адміністративні справи мають бути розглянуті судом протягом десяти днів після відкриття провадження.

ТОВ "Спот Маркет" було належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, проте представник позивача до суду не прибув, з заявою про розгляд справи за відсутності представника позивача до суду не звертався.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що таким чином позивач недобросовісно користується своїми процесуальними правами, що позбавляє суд можливості вирішити спір по суті заявлених вимог.

Положеннями ст.6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 №3477-IV, рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п.1 ст.6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Суд покладає на заявника лише обов'язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання (Європейського суду з прав людини «Чірікоста і Віола проти Італії»).

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

На підставі вищенаведеного, з урахуванням того, що неявка представника позивача перешкоджає розгляду справи та відсутність заяви від ТОВ "Спот Маркет" про розгляд справи за відсутності їх представника, суд дійшов висновку, що сукупність наведених обставин є підставою для застосування наслідків, передбачених вищенаведеними приписами ч.5 ст. 205, п.4 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України, - залишення позову без розгляду.

Згідно із ч. 3 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України про залишення позовної заяви без розгляду суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення.

Керуючись статтями 240, 243, 248, 250, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Спот Маркет" до приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрія Сергійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Акціонерне товариство "Альфа-Банк", про визнання протиправними дій та скасування постанови - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Сліпець