Справа № 420/959/19
Суддя: Цховребова М. Г
Дата ухвалення: 2019-03-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/959/19
УХВАЛА

29 березня 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Цховребова М.Г., розглянувши в порядку письмового провадження заяву про відвід в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІЛЬКАСАР» до Головного управління ДФС в Одеській області, третя особа - Національне антикорупційне бюро України, про визнання протиправним та скасування наказу, -

встановив:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІЛЬКАСАР» до Головного управління ДФС в Одеській області, третя особа - Національне антикорупційне бюро України, про визнання протиправним та скасування наказу від 14.02.2019 року № 1113.

Вказана справа розглядається суддею Одеського окружного адміністративного суду одноособово, головуючий суддя (суддя-доповідач) - Кравченко М.М.

25.03.2019 року від представника третьої особи до суду надійшла заява про відвід, вхід. № 10535/19, в якій останній, керуючись 36 КАС України, просить здійснити відвід судді Кравченка М.М.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 40 КАС України, питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Ухвалою судді Одеського окружного адміністративного суду Кравченка М.М. від 27 березня 2019 року у справі № 420/959/19: визнано необґрунтованою заяву представника Національного антикорупційного бюро України про відвід судді Кравченка М.М.; зупинено провадження у справі № 420/959/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІЛЬКАСАР» до Головного управління ДФС в Одеській області, третя особа: Національне антикорупційне бюро України, про визнання протиправним та скасування наказу від 14.02.2019 року № 1113 до вирішення питання про відвід головуючого судді Кравченка М.М.; справу № 420/959/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІЛЬКАСАР» до Головного управління ДФС в Одеській області, третя особа: Національне антикорупційне бюро України, про визнання протиправним та скасування наказу від 14.02.2019 року № 1113 передано до Відділу з надання судово-адміністративних послуг та аналітичної роботи Одеського окружного адміністративного суду для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 КАС України.

Заяву третьої особи про відвід вхід. № 10535/19 від 25.03.2019 року, згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.03.2019 року, передано на вирішення судді Цховребовій М.Г.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Згідно змісту поданої заяви, відвід судді заявлений з тих підстав, по суті, що:

- детективами Національного бюро здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000682 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. У ході проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні установлено, що в 2016-2017 роках службові особи Київської міської митниці ДФС, Київської митниці ДФС, Одеського окружного адміністративного суду України, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи умисно, використовували своє службове становище всупереч інтересам служби для сприяння злочинній діяльності по заниженню митної вартості імпортованих в Україну товарів низкою юридичних осіб, а саме: ТОВ «Девопс» (), ТОВ «Аль Мак» (), TOB «РКС Агросейл» (), ТОВ «Трейд Лайнс» (), ТОВ «Агроперспектива ЮМТ» (), ТОВ «Рейндж ОПТ» (), ТОВ «Укрінвест ЛТД (), ТОВ «Віллос» (), ТОВ «Кріссистемс» (), ТОВ «Прогрес-Тренд» (), ТОВ «Ількасар» (), ТОВ «Блек Сі Торг» (), TOB «ТК Укрпромторг» (), ТОВ «Трейд Оптімо» (), ТОВ «Фінсервіс Пром» (), ТОВ «Рембудстар» (), ТОВ «Торгест» (), ТОВ «КНД Трейд КОМ» (), ТОВ «Плюс-Граніт-Інвест» (), ТОВ «Ланистер» (), ТОВ «Транском БУД» (), ТОВ «Аксон Максіма Трейд» (), ТОВ «Елара Трейд» () та низки інших юридичних осіб, чим спричинили тяжкі наслідки державним інтересам. При цьому, як вбачається з протоколу огляду від 15.01.2018, складеного детективом Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Потребчуком О., у 2017 році суддями Одеського окружного адміністративного суду Єфіменком К.С., Кравченком М.М., Потоцькою Н.В. та Гусевим О.М. задоволено позовні вимоги всіх підприємств, які фігурують у кримінальному провадженні № 0000682, та прийнято рішення про визнання протиправними та скасування рішень митниць про коригування митної вартості товарів, які розмитнювались в Київській міській митниці ДФС та Київській митниці ДФС по заниженій митній вартості. При цьому, визначенню суддями у даних справах передувало багаторазове подання позовних заяв від одного і того ж позивача, у тому числі, без сплати судового збору, які розподілялися на різних суддів Одеського окружного адміністративного суду. Після розподілу таких позовів на одного з вищезазначених суддів, позивачами усувалися недоліки позовної заяви, після чого позовні вимоги у цій справі доповнювалися позовними вимогами з решти позовних заяв, які були розподілені на інших суддів;

- так, наприклад, у січні 2017 року TOB «ТК Укрпромторг» подано до Одеського окружного адміністративного суду одночасно 10 (десять) адміністративних позовів до Київської міської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів. Ухвалами Одеського окружного адміністративного суду від 13.01.2017 та від 16.01.2017 у справах № 815/320/17 - № 815/329/17 усі 10 (десять) позовних заяв ТОВ «ТК Укрпромторг» залишено без руху з підстав: несплати судового збору, не долучення копій позовних заяв та додатків відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, а також доказів на підтвердження обставин, зазначених у позові. Тобто має місце формальне одночасне подання 10 (десяти) позовних заяв до суду, які були розподілені на різних суддів Одеського окружного адміністративного суду. Дані дії очевидно вчинені з метою вибору (обрання) конкретного судді для розгляду відповідного адміністративного позову. У подальшому, саме у справі № 815/329/17, яка перебувала на розгляді судді Кравченка М.М., позивачем було усунуто недоліки позовної заяви та уточнено позовні вимоги, заявлені в інших позовних заявах. Тобто має місце маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями з метою визначення конкретного судді, який розглядатиме вищезазначений спір;

- враховуючи викладене, Національне бюро вважає, що наразі існують обставини, які викликають сумніви у неупередженості та об'єктивності судді Одеського окружного адміністративного суду Кравченка М.М. під час розгляду даної судової справи;

- аналогічно у січні 2017 року ТОВ «Укрінвест, ЛТД» подано до Одеського окружного адміністративного суду одночасно 8 (вісім) адміністративних позовів до Київської міської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів. Ухвалами Одеського окружного адміністративного суду від 13.01.2017 та від 16.01.2017 у справах № 815/337/17 - № 815/344/17 усі 8 (вісім) позовних заяв ТОВ «Укрінвест, ЛТД» залишено без руху з підстав: несплати судового збору, не долучення копій позовних заяв та додатків відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, а також доказів на підтвердження обставин, зазначених у позові. Вказане підтверджується опублікованими в Єдиному державному реєстрі судових рішень ухвалами Одеського окружного адміністративного суду від 13.01.2017 та від 16.01.2017 про залишення позовних заяв ТОВ «Укрінвест, ЛТД» без руху. Тобто має місце формальне одночасне подання 8 (восьми) позовних заяв до суду, які були розподілені на різних суддів Одеського окружного адміністративного суду. Вказані дії очевидно вчинені з метою вибору (обрання) конкретного судді для розгляду відповідного адміністративного позову. У подальшому, саме у справі № 815/341/17, яка перебувала на розгляді судді Кравченка М.М., позивачем було усунуто недоліки позовної заяви та уточнено позовні вимоги, заявлені в інших позовних заявах. Тобто має місце маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями з метою визначення конкретного судді, який розглядатиме відповідний спір;

- аналогічно й у справах № 815/2416/17 - № 815/2432/17 ТОВ «Кріссистемс» подано до Одеського окружного адміністративного суду одночасно 17 (сімнадцять) адміністративних позовів до Київської міської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів. Вказане підтверджується опублікованими в Єдиному державному реєстрі судових рішень ухвалами Одеського окружного адміністративного суду від 25.04.2017, від 26.04.2017 та від 27.04.2017 про залишення позовних заяв ТОВ «Кріссистемс» без руху. І саме у справі № 815/2417/17, яка розподілена на суддю Кравченка М.М., було усунуто недоліки позовної заяви;

- з огляду на викладене, а також зважаючи на системність та однорідність дій підприємств, які фігурують у кримінальному провадженні № 0000682 щодо одночасного подання декількох позовних заяв до суду, та усунення недоліків позову саме у тих справах, які були розподілені на суддю Кравченка М.М., Національне бюро вважає, що наразі існують обставини, які викликають сумніви у неупередженості та об'єктивності судді Одеського окружного адміністративного суду Кравченка М.М. під час розгляду даної судової справи;

- про вищезазначені обставини Національному бюро стало відомо лише після розголошення детективом Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів О. Потребчуком відповідних відомостей досудового розслідування, що підтверджується службової запискою від 22.03.2019 № 04/4388-10;

- враховуючи викладене, Національне бюро вважає, що наразі існують обставини, які викликають сумніви у неупередженості та об'єктивності судді Одеського окружного адміністративного суду Кравченка М.М. під час розгляду даної судової справи.

До даної заяви додано копії:

- протоколу огляду від 15 січня 2018 року;

- службової записки № 04/4388-10 від 22.03.2019 року, складеної детективом Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів О. Потребуком;

- ухвал Одеського окружного адміністративного суду по справах: № 815/320/17, № 815/322/17, 815/323/17, № 815/325/17, № 815/327/17, № 815/328/17, № 815/329/17 від 13 січня 2017 року; № 815/321/17, № 815/324/17, № 815/326/17 від 16 січня 2017 року та № 815/329/17 від 24 січня 2017 року.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частиною 4 статті 39 КАС України передбачено, що встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-3, 5 частини першої статті 36, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов'язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Згідно змісту заяви третьої особи про відвід судді Кравченко М.М., її подано відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України.

З наведених положень КАС України вбачається, по-перше, що в даному випадку заявник не звільнений від обов'язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

По-друге, зі змісту заяви про відвід вбачається, по суті, незгода третьої особи з процесуальними рішеннями судді.

Проте, згідно ч. 4 ст. 36 КАС України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

По-третє, наведені у заяві підстави такої незгоди з рішеннями судді, а саме посилання на те, що: суддями Одеського окружного адміністративного суду, зокрема, Кравченком М.М., задоволено позовні вимоги всіх підприємств, які фігурують у кримінальному провадженні № 0000682, та прийнято рішення про визнання протиправними та скасування рішень митниць про коригування митної вартості товарів, які розмитнювались в Київській міській митниці ДФС та Київській митниці ДФС по заниженій митній вартості; має місце маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями з метою визначення конкретного судді, який розглядатиме вищезазначений спір, як на обставини, які викликають сумніви у неупередженості та об'єктивності судді Одеського окружного адміністративного суду Кравченка М.М. під час розгляду даної судової справи, тощо - є самостійними, визначеними п.п. 2, 5 ч. 1 ст. 36 КАС України, обставинами-підставами для відводу (самовідводу) судді, які згідно вищенаведених вимог ч. 4 ст. 39 КАС України повинні бути встановлені.

Проте, такі обставини третьою особою як підстави для відводу не заявлені та у законодавчо встановленому порядку не встановлені.

При цьому також слід зазначити, що право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатись особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб'єктивного та об'єктивного критеріїв. За суб'єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», рішення від 24.02.1993, серія A, №255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі потрібно визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10.06.1996, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного, про що зазначено у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Веттштайн проти Швейцарії» (заява № 33958/96) та у п. 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» (заява № 33949/02).

Стаття 6 ЄКПЛ відноситься до сфери цивільного судочинства. При цьому ключовими її положеннями є право кожного при визначенні його цивільних прав та обов'язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним та безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Виходячи з наявної практики ЄСПЛ, можна констатувати, що він в цілому визначив концептуальні підходи до тлумачення ст. 6 ЄКПЛ, представивши не лише змістовні характеристики неупередженості, але й її суб'єктивні та об'єктивні компоненти.

Так, у справі «П'єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено.

У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб'єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект.

Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об'єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об'єктивної перевірки.

Стосовно об'єктивної неупередженості у справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об'єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорі викликати в учасників цивільного процесу.

З вищезазначеного вбачається, що для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, необхідно довести наявність відповідних вищезазначених суб'єктивних та об'єктивних критеріїв (зокрема, особисті переконання та поведінку конкретного судді, які вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах вирішення даної справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав та свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

В інакшому випадку особиста безсторонність суду презюмується.

Загальна декларація з прав людини (ст. 10) та Міжнародний пакт про громадянські і політичні права (ч. 1 ст. 14) гарантують право кожної особи на розгляд її справи компетентним незалежним та неупередженим судом у встановленому законом порядку. Незалежне суддівство є відповідальним за належну реалізацію цього права. Незалежність суддів передбачає, що судді повинні приймати безсторонні рішення, згідно з власною оцінкою фактів і знанням права, без будь-якого втручання, прямого або непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких причин.

Об'єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов'язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття (Розділ ІІ показник: Об'єктивність. Бангалорські принципи поведінки суддів).

Не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними та допустимими доказами.

Об'єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

У справі «Білуха проти України» (заява № 33949/02, рішення від 09.11.2006 р.) Європейський суд з прав людини звертає увагу на те, що стосовно об'єктивного критерію слід визначитися чи існують переконливі факти, які б могли свідчити про безсторонність судді. Це означає, що при вирішенні питання того чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що суддя був небезсторонній вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об'єктивно обґрунтованими.

Посилання третьої особи на наявність сумніву у неупередженості судді при розгляді справи по своїй суті є припущенням, а заява, яка містить припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, не є підставою для відводу судді.

Судом не встановлено та матеріалами справи не підтверджено обставини, які б викликали будь-які сумніви у неупередженості судді Кравченка М.М. при розгляді цієї адміністративної справи.

Враховуючи та на підставі наведеного, суд дійшов висновку, що заява третьої особи про відвід, вхід. № 10535/19 від 25.03.2019 року, - є необґрунтованою, недоведеною та безпідставною, відповідно такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 248, 256, 294 КАС України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні заяви третьої особи про відвід судді Кравченка М.М., вхід. № 10535/19 від 25.03.2019 року, - відмовити.

Ухвала окремо оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.Г. Цховребова