Справа № 160/8739/18
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2019-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 березня 2019 року Справа № 160/8739/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
за участі секретаря судового засіданняОСОБА_2
представників позивача представника відповідача ОСОБА_3, ОСОБА_4 ОСОБА_5,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт-Фарм» про часткове зупинення виробництва (виготовлення), реалізацію продукції, виконання робіт, надання послуг, -
21.11.2018 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулась Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Еліт-Фарм, в якому просить суд:
- частково зупинити виробництво (виготовлення), реалізацію продукції, виконання робіт, надання послуг, під час якого, здійснюється експлуатація джерел утворення викидів забруднюючих речовин в атмосферне без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, а саме: змішувач, сушильна установка, сухий гранулятор, 2 роторні таблет преса, таблетпресс, обезпилювач, капсулятор, 3 автоматичні блістерні установки Товариством з обмеженою відповідальністю Еліт-Фарм до повного усунення порушення.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при проведенні позапланової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю Еліт-Фарм було виявлено порушення вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, а саме: експлуатація джерел утворення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря. Зазначені порушення є грубими порушеннями природоохоронного законодавства. Виробництво (виготовлення), реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг, пов'язана із здійснення виробничої діяльності з експлуатації джерел утворення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (змішувач, сушильна установка, сухий гранулятор, 2 роторні таблет преса, таблетпресс, обезпилювач, капсулятор, 3 автоматичні блістерні установки) без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря забороняється законом та підлягає частковому зупиненню. З огляду на викладене, позивач просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Також вказує, що перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю Еліт-Фарм проведено з дотриманням вимог чинного законодавства. Зазначені в акті порушення, які створюють небезпеку для навколишнього середовища, на момент розгляду справи відповідачем не усунуті.
Ухвалою від 10.12.2018 року було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, відповідно до вимог ч. 6 ст. 12, ч. 2 ст. 257 та ч. 5 ст. 262 КАС України, після залишення позовної заяви без руху, ухвалою суду від 22.11.2018 року. Також, сторонам був встановлений строк для подання до суду відзиву на позову, відповіді на відзив та заперечень на відповідь на відзив, відповідно.
Ухвалою суду від 01.02.2019 року призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження та замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням; підготовче засідання призначено на 21.02.2019 року об 11:00 годині.
21.02.2019 року у підготовчому засіданні розгляд справи відкладено до 26.02.2019 року о 10:00 год.
26.02.2019 року було оголошено перерву у підготовчому засіданні до 05.03.2019 року о 10:00 год.
05.03.2019 року відповідачем надано до суду заперечення, згідно яких, відповідно до опису виявлених правопорушень, перевіркою встановлено порушення відповідачем абз.2 ч.1 ст. 10, ч. 5 ст. 11 Закону України Про охорону атмосферного повітря, а саме, що у нього відсутній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря не облікованими джерелами, що й слугувало підставою звернення позивача до суду. При цьому, службова особа контролюючого органу, складаючи акт перевірки, зобов'язана надати юридичну оцінку виявленим під час перевірки обставинам. Обставини надходження в атмосферне повітря речовин хімічного або біологічного походження (за переліком найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин, викиди яких, в атмосферне повітря підлягають регулюванню), від стаціонарних джерел забруднення атмосфери, мають бути зафіксовані актом, складеним за результатами здійснення державного нагляду (контролю). Водночас, в акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ ЕлітФарм відсутні будь-які конкретно визначені дані про здійснення підприємством викидів забруднюючих речовин до атмосферного повітря. Зі змісту акту перевірки вбачається, то перевіряючими зафіксовано, що під час здійснення позивачем перевірки виявлено наявність певного обладнання у відповідача. Однак, при цьому, в акті перевірки не вказано і не підтверджено, які саме речовини надходять в атмосферне повітря внаслідок роботи цих об'єктів, чи є такі речовини забруднюючими, в яких обсягах здійснюються викиди забруднюючих речовин та чи справляють такі речовини прямо або і опосередковано негативний вплив на здоров'я людини та стан навколишнього природного середовища, відповідні заміри не проводились. Разом з тим, наявність на підприємстві певного обладнання не свідчить сама по собі про його використання за призначенням та як наслідок, здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без відповідного дозволу.
05.03.2019 року було оголошено перерву у підготовчому засіданні до 12.03.2019 року о 13:00 год.
12.03.2019 року було оголошено перерву у підготовчому засіданні до 18.03.2019 року о 15:00 год.
У підготовчому засіданні 18.03.2019 року закрито підготовче провадження та розпочато розгляд справи по суті.
18.03.2019 року усною ухвалою суду, із занесенням до протоколу судового засідання, оголошено перерву до 20.03.2019 року о 13:00 год.
У судовому засіданні 20.03.2019 року представники позивача позовні вимоги підтримали, просили позовну заяву задовольнити в повному обсязі, посилаючись на доводи, викладені в позовній заяві.
Представник відповідача в судовому засіданні вимоги позову не визнав та просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на обставини, викладені у відзиві.
Заслухавши пояснення представників позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали, справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що з метою усунення порушень, виявлених під час планового (позапланового) заходу щодо додержання вимог законодавства Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області складено припис від 27.08.2018 року № 4-8784-5-3, вимогами п.4 якого, передбачено не допускати здійснення викидів в атмосферне повітря від джерел викидів та джерел утворення викидів забруднюючих речовин без дозволу на викиди, та з терміном виконання 27.08.2018 року.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що на момент звернення до суду відповідачем не усунуто вказані вимоги припису від 17.03.2017 року № 4-1748-9-3 та порушення ст. ст. 10, 11 Закону України Про охорони атмосферного повітря, в матеріалах інвентаризації джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря не в повному обсязі обліковується технологічне обладнання Товариства з обмеженою відповідальністю Еліт-Фарм, що є джерелом утворення викидів, а саме: змішувач, сушильна установка, сухий гранулятор, 2 роторні таблет преса, таблетпресс, обезпилювач, капсулятор, 3 автоматичні блістерні установки.
Враховуючи наявні порушення положень природоохоронного законодавства, Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить частково зупинити діяльність ТОВ Еліт-Фарм до отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного.
Згідно статті першої, частині 5, частини 11 статті 4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема, належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб'єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Частиною 1 статті 6 наведеного Закону встановлено, підставами для здійснення позапланових заходів, є:
- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб'єктом господарювання у документі обов'язкової звітності, крім випадків, коли суб'єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних, є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов'язкової звітності, він упродовж десяти робочих днів зобов'язаний повідомити суб'єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк, є підставою для проведення позапланового заходу;
- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі, перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом;
- неподання суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
- доручення Прем'єр-міністра України про перевірку суб'єктів господарювання у відповідній сфері у зв'язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров'я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких, стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Отже, посилання відповідача на порушення позивачем порядку проведення позапланових заходів з підстав перевірки виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю), є безпідставними та судом не приймаються.
Водночас, пунктом 6 статті 3 Закону України Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, на який посилається відповідач, передбачено право органів державного нагляду (контролю) на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю), зокрема з метою перевірки виконання субєктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).
Частиною 4 статті 6 Закону визначено, що строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб'єктів малого підприємництва - двох робочих днів.
Згідно із частиною першою 1 статті 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю), (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 статті 7 вказаного Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
- дату складення акта;
- тип заходу (плановий або позаплановий);
- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
- предмет державного нагляду (контролю);
- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
- найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт, посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно з частиною 7 статті 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого, виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Відповідно до статті 34 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища (далі - Закон № 1264-XII), завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також, громадянами.
Згідно із частиною першою статті 35 Закону № 1264-XII, державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
За змістом пункту а частини першої статті 20-2 Закону № 1264-XII до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також, юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема: про екологічну та радіаційну безпеку; про охорону та раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; про охорону атмосферного повітря; про поводження з відходами; щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов.
Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція), є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого, спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який, реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 року № 275) (далі - Положення № 275).
Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (п. 7 Положення № 275).
Відповідно до пункту третього Положення № 312, Інспекція проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов'язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням, здійснює лабораторні вимірювання (випробування).
Пунктом 5 Положення № 312 визначено, що Інспекція звертається до суду із позовом щодо обмеження чи зупинення діяльності підприємств і об'єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів впливу фізичних та біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин.
Із наведеного вбачається, що контроль за охороною навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів покладено на Державну екологічну інспекцію України та її територіальні органи. З цією метою, вони в межах своїх повноважень та у визначеному законодавством порядку проводять перевірки, з-поміж іншого, субєктів господарювання на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства.
Також, аналізуючи положення Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності та Положення про державну екологічну інспекцію в Автономній республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання.
Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області за результатами перевірки встановлені порушення Товариством з обмеженою відповідальністю Еліт-Фарм вимог законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, а саме, у підприємства відсутні дозволи на викиди в атмосмферне повітря, чим порушено вимоги статей 10, 11 Закону України Про охорони атмосферного повітря.
Так, згідно приписів статті 10 Закону України Про охорони атмосферного повітря підприємства, установи, організації та громадяни - субєкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких, повязана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобовязані:
- здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених стандартами та нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо;
- вживати заходів щодо зменшення обсягів викидів забруднюючих речовин і зменшення впливу фізичних факторів;
- забезпечувати безперебійну ефективну роботу і підтримання у справному стані споруд, устаткування та апаратури для очищення викидів і зменшення рівнів впливу фізичних та біологічних факторів;
- здійснювати контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря, і рівнями фізичного впливу та вести їх постійний облік;
- заздалегідь розробляти спеціальні заходи щодо охорони атмосферного повітря на випадок виникнення надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру і вживати заходів для ліквідації причин, наслідків забруднення атмосферного повітря;
- забезпечувати здійснення інструментально-лабораторних вимірювань параметрів викидів забруднюючих речовин стаціонарних і пересувних джерел та ефективності роботи газоочисних установок;
- забезпечувати розроблення методик виконання вимірювань, що враховують специфічні умови викиду забруднюючих речовин;
- використовувати метрологічно атестовані методики виконання вимірювань і повірені засоби вимірювальної техніки для визначення параметрів газопилового потоку і концентрацій забруднюючих речовин в атмосферному повітрі та викидах стаціонарних і пересувних джерел;
- здійснювати контроль за проектуванням, будівництвом і експлуатацією споруд, устаткування та апаратури для очищення газопилового потоку від забруднюючих речовин і зниження впливу фізичних та біологічних факторів, оснащення їх засобами вимірювальної техніки, необхідними для постійного контролю за ефективністю очищення, дотриманням нормативів гранично допустимих викидів забруднюючих речовин і рівнів впливу фізичних та біологічних факторів та інших вимог законодавства в галузі охорони атмосферного повітря;
- своєчасно і в повному обсязі сплачувати екологічний податок.
Виконання заходів щодо охорони атмосферного повітря не повинно призводити до забруднення ґрунтів, вод та інших природних обєктів.
Відповідно до частини 5 статті 11 Закону України Про охорони атмосферного повітря викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого субєкту господарювання, обєкт якого, належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.
До першої групи належать об'єкти, які взяті на державний облік і мають виробництва або технологічне устаткування, на яких повинні впроваджуватися екологічно безпечні технології та методи керування. До другої групи належать об'єкти, які взяті на державний облік і не мають виробництв або технологічного устаткування, на яких повинні впроваджуватися екологічно безпечні технології та методи керування. До третьої групи належать об'єкти, які не належать до першої і другої груп (ч. 7 ст. 11 Закону України Про охорону атмосферного повітря).
У статті 12 Закону України Про охорону атмосферного повітря визначено, що господарська чи інші види діяльності, пов'язані з порушенням умов і вимог до викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря і рівнів впливу фізичних та біологічних факторів на його стан, передбачених дозволами, може бути обмежена, тимчасово заборонена (зупинена) або припинена відповідно до законодавства.
Законом України Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності від 19 травня 2011 року № 3392-VI, затверджено Перелік таких документів (додаток до Закону).
Пунктом 30 Переліку, передбачено дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.
При перевірці були присутні генеральний директор ТОВ Еліт-Фарм ОСОБА_6 та заступник директора з якості ОСОБА_7
Примірник акта перевірки з боку відповідача не підписано, від підпису акта представники ТОВ Еліт-Фарм відмовились, про що вказано у акті.
Також, зауваження на акт № 427/5/18 від 20.08.2018 року відповідачем не подавались.
Відповідно до статті 10 Закону України №877-V, суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.
Тобто, в разі недотримання контролюючим органом встановленого законом порядку проведення перевірки, законодавством передбачена можливість не допуску посадових осіб контролюючого органу до здійснення перевірки суб'єктом господарювання, стосовно якого, перевірка призначена.
Судом встановлено, що відповідачем допущено посадових осіб до проведення позапланової перевірки, а відповідачем не використано свого права недопуску останніх до проведення такої перевірки.
Суд, також, бере до уваги, що при отриманні акту перевірки та припису відповідач не зазначив у цих документах будь-яких зауважень щодо виявлених фактів. Будь-яких скарг під час проведення позапланового заходу та після складання акту № 427/5/18 від 20.08.2018 року до позивача не надходило.
Суд погоджується з позицією відповідача про те, що актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства № 427/5/18 від 20.08.2018 року не встановлено жодних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, також, не встановлено кількісний та якісний склад можливих викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від діяльності відповідача.
Разом з тим, судом встановлено, що у період з 09.03.2017 року по 10.03.2017 року позивачем було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища ТОВ Еліт-Фарм, за результатами якої, складено виявлено порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, у зв'язку з чим, складено припис № 4-1748-9-3 від 17.03.2017 року, яким зокрема, приписано дотримуватись умов надання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря; діяльність підприємства, пов'язану з викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря здійснювати за наявності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря.
Судом встановлено, що припис щодо усунення виявлених порушень № 4-1748-9-3 від 17.03.2017 року, а також, припис від 27.08.2018 року № 4-8784-5-3 відповідачем не оскаржувалися; доказів оскарження вказаних приписів відповідачем до суду не надано. Отже, вимоги припису № 4-1748-9-3 від 17.03.2017 року та від 27.08.2018 року № 4-8784-5-3, є чинними та мають виконуватись ТОВ Еліт-Фарм.
Також, судом не залишено поза увагою, той факт, що відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основний вид діяльності ТОВ Еліт-Фарм має КВЕД 10.89 Виробництво інших харчових продуктів, не віднесених до інших угруповань, та видами діяльності, є: Виробництво парфумних і косметичних засобів (Код КВЕД 20.42), Виробництво фармацевтичних препаратів і матеріалів (Код КВЕД 21.20).
Отже, під час судового розгляду справи судом встановлено, що ТОВ Еліт-Фарм усунуто порушення вимог природоохоронного законодавства, зокрема, вимог статті 10 та 11 Закону України Про охорони атмосферного повітря, що стало підставою для звернення з даним позовом до суду.
Доводи позивача про те, що припис від 27.08.2018 року № 4-8784-5-3, яким зобов'язано отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря з урахуванням всіх джерел викидів та обсягів викидів, видано зі строком до 01.12.2018 року, а позов подано до суду 20.11.2018 року, судом не приймається, оскільки, законодавець не повязує право органу державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг на звернення з відповідним позовом до адміністративного суду з терміном (часом), який надається субєкту господарювання для усунення порушень чинного законодавства, та передбачається у відповідному приписі.
Суд вказує, що припис складається з метою усунення порушень, виявлених під час планового (позапланового) заходу щодо додержання вимог законодавства, зокрема, у сфері охорони навколишнього природного середовища.
На підставі викладеного, оскільки, підставою для звернення з даним позовом до суду було порушення ТОВ Еліт-Фарм вимог статті 10 та 11 Закону України Про охорони атмосферного повітря щодо здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, які станом на час розгляду справи усунуто, необхідність вжиття до відповідача заходів реагування, заявлених у позові, відсутня.
Відповідно до частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких, суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно зі статтями 73-76 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких, можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що позовна заява Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області не підлягає задоволенню.
З приводу розподілу судових витрат суд зазначає, що враховуючи відмову у задоволенні позову Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області, а також, приписів ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд приходить до висновку про відсутність підстав для присудження здійснених позивачем документально підтверджених судових витрат за рахунок відповідача.
Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У задоволенні адміністративного позову Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт-Фарм» про часткове зупинення виробництва (виготовлення), реалізацію продукції, виконання робіт, надання послуг - відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд, відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 27 березня 2019 року.

Суддя ОСОБА_1