Справа № 754/9780/17
Суддя: Губська Олена Анатоліївна
Дата ухвалення: 2019-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 754/9780/17
УХВАЛА

27 березня 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Губська О.А., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 18 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Ліквідаційної комісії ГУ МВС України у м. Києві, Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В

Постановою Деснянського районного суду м. Києва від 08 грудня 2017 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Ліквідаційної комісії ГУ МВС України у м. Києві, Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про зобов'язання вчинити певні дії задоволено.

06 листопада 2018 року представник позивача звернувся до суду з заявою про визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві щодо невиконання у повному обсязі постанови Деснянського районного суду м. Києва від 08 грудня 2017 року.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 18 січня 2019 року заяву представника позивача про визнання дій неправомірними під час виконання судового рішення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Ліквідаційної комісії ГУ МВС України у м. Києві, Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві, про зобов'язання вчинити певні дій - задоволено. Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві щодо невиконання у повному обсязі постанови Деснянського районного суду м. Києва від 08.12.2017 року. Зобов'язано Головне управління Пенсійного фонду України у м. Києві виконати постанову Деснянського районного суду м. Києва від 08.12.2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Ліквідаційної комісії ГУ МВС України у м. Києві, Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві, про зобов'язання вчинити певні дії протягом 30 днів з моменту набрання законної сили даною ухвалою шляхом здійснення перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 відповідно до резолютивної частини судового рішення від 08.12.2017 року у розмірі 6969, 87 грн. з 01.01.2016 року.

Не погодившись з таким рішенням Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві подало апеляційну скаргу.

Зазначена апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з таких підстав.

За правилами п. 1 ч. 5 ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС) до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Порядок та розмір сплати судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на ухвалу суду необхідно сплатити 1 (один) розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» станом на 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Таким чином, апелянт повинен сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу суду у розмірі 1 921 грн.

Втім, в порушення вказаних правових норм апелянтом не надано доказів сплати судового збору у розмірі 1 921 грн.

Реквізити для сплати судового збору за подачу апеляційних скарг:

Отримувач коштів: УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897; Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача 1055; Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того, згідно з ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Пунктом 4 частини 1 статті 299 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо: скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана ухвала була прийнята 18 січня 2019 року. Водночас, апеляційна скарга відповідачем подана лише 19 березня 2019 року, тобто з порушенням встановленого процесуальним законом строку для її подачі.

Відомості щодо отримання копії оскаржуваного рішення апелянтом в матеріалах справи відсутні.

В апеляційній скарзі відповідач посилається на те, що копію оскаржуваного рішення ним отримано 18 лютого 2019 року, проте доказів вказаному не надано, а тому апелянту необхідно надати оригінал супровідного листа та конверту, в якому надійшло судове рішення.

При цьому, навіть в разі отримання відповідачем копії ухвали Деснянського районного суду міста Києва від 18 січня 2019 року - 18 лютого 2019 року, ним пропущено п'ятнадцятиденний термін подачі апеляційної скарги на зазначену ухвалу.

Посилання апелянта на наявність в нього права подачі апеляційної скарги на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 18 січня 2019 року на протязі тридцяти днів з моменту отримання копії оскаржуваного рішення є помилковим, оскільки ст.295 КАС України визначено, що апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Окрім того, апеляційна скарга відповідачем подана саме 19 березня 2019 року, що підтверджується штампом на конверті, в якому апеляційну скаргу було надіслано до суду першої інстанції, а не 15 березня 2019 року, як стверджує відповідач в апеляційній скарзі.

Так, статтею 44 КАС України передбачено обов'язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п'ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов'язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов'язків, встановлених законом або судом.

Такими процесуальними обов'язками учасників справи визначено, крім іншого, дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень, а також виконання встановлених законом вимог щодо оформлення апеляційної скарги.

Таким чином, відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційний перегляд справи, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону і суду, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

До того ж, підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов'язані з дійсно непереборними та об'єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі відсутні відомості про наявність обставин, які б давали підстави для поновлення строку апеляційного оскарження.

Тобто з наведеного вбачається, що при зверненні до суду апеляційної інстанції скаржником не наведені жодні обґрунтовані підстави пропуску строку, встановленого на звернення до суду з апеляційною скаргою, з огляду на що колегія суддів вважає за необхідне надати скаржнику можливість вказати причини пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою.

Також, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додаються копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи. Обов'язок направлення копій апеляційної скарги учасникам справи покладається на суд.

Оскаржуваною ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 18 січня 2019 року визначено такий склад учасників справи: 1) позивач - ОСОБА_1; 2) відповідачі - Ліквідаційна комісія ГУ МВС України у м. Києві, Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві.

Так, всього у справі беруть участь 3 учасники.

Натомість, до апеляційної скарги відповідача додано копію лише однієї апеляційної скарги.

Тобто, необхідно направити до суду ще 1 (одну) копію апеляційної скарги з додатками.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якою вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту встановлюється строк для усунення недоліків.

Пунктом 4 частини 1 ст. 299 КАС України встановлено, що, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом подання до суду апеляційної інстанції документа про сплату судового збору у розмірі 1 921 грн., оригіналу супровідного листа та конверту, в якому надійшло судове рішення, заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції із зазначенням поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження та відповідними доказами та 1 (одну) копію апеляційної скарги.

Керуючись статтями 298, 299 КАС суддя, -

У Х В А Л И В

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 18 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Ліквідаційної комісії ГУ МВС України у м. Києві, Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати скаржникові строк на усунення недоліків протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали.

У разі неусунення недоліків у вищезазначений строк, до апеляційної скарги будуть застосовані наслідки, визначені п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Губська