Справа № 554/1427/18
Суддя: Яковенко М.М.
Дата ухвалення: 2019-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2019 р.Справа № 554/1427/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Яковенка М.М.

суддів: Лях О.П., Бегунц А.О.

секретарі судового засідання Машура Г.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду справу за апеляційною скаргою Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 01 листопада 2018 року по справі № 554/1427/18 (головуючий І інстанції: Алексєєва Н.Ю.) за позовом ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області, Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_1 про визнання дій неправомірними, скасування припису та постанови,

ВСТАНОВИВ:

05 березня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області, головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_1, в якому просив:

- визнати дії відповідачів в частині складення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2018р. №10 та постанови №П-9-18 по справі про адміністративне правопорушення від 14.02.2018р. неправомірними;

- скасувати припис Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2018р. №10, виданого ОСОБА_2;

- скасувати постанову №П-9-18 від 14.02.2018р. Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_1 по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 01 листопада 2018 року позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02 лютого 2018 року №10.

Скасовано постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області №П-9-18 від 14 лютого 2018 року по справі про адміністративне правопорушення.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Стягнуто на користь ОСОБА_2 судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 352,40 грн за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області.

Відповідач не погодившись з рішенням суду першої інстанції, посилаючись на незаконність та необґрунтованість судового рішення, прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову у повному обсязі. Апелянт наголошує на тому, що припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2018 року №10 та постанови №П-9-18 по справі про адміністративне правопорушення від 14.02.2018року є правомірними та не підлягають скасуванню. Матеріалами перевірки встановлено виконання позивачем будівельних робіт з реконструкції житлового будинку без належного дозволу та паспорту забудови, а тому постанова та приписи щодо є законною.

З урахуванням приписів ч.4 ст.229, ч.2 ст.313 КАС України, розгляд справи здійснювався за відсутності сторін, які з огляду в тому числі на положення ч.2 ст.268 КАС України, були повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в звязку з чим, колегія суддів вважає за можливе фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати. Сторона позивача надала письмові заперечення проти скарги. Просив рішення суду залишити без змін.

Здійснюючи апеляційний перегляд, заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та відповідні докази і обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Як встановлено судом першої та апеляційної інстанції, що відповідно до протоколу П-8-18 від 02.02.2018 року за результатами позапланової перевірки, проведеної на "Виконання будівельних робіт по вул. Кагамлика, 18 в м. Полтава", встановлено, що ОСОБА_2 розпочато реконструкцію належної йому частини житлового будинку без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані без отримання будівельного паспорту та без відповідного документу, що дає право на виконання будівельних робіт (повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту), чим порушив ст.27, ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (а.с.25-26).

Акт перевірки містить аналогічні відомості (а.с.17-26).

Згідно з приписом №10 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.02.2018 року, головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_3 вимагає зупинити виконання будівельних робіт до усунення виявленого порушення містобудівного законодавства відповідно до вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Термін виконання 02.05.2018 року (а.с.27).

У відповідності до постанови №П-9-18 від 14.02.2018 року, ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено стягнення у виді штрафу в сумі 4250 грн. за ч.4 ст.96 КУпАП за те, що ним розпочато реконструкцію належної йому частини житлового будинку без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані без відповідного документу, що дає право на виконання будівельних робіт (повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту), чим порушив ст.27. ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (а.с.28-29).

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції висновувався на тому, що відповідач при прийнятті оспорюваних рішень діяв без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, провина позивача у скоєному правопорушенні не доведена. Суд погодився, що позивач отримав домоволодіння, реконструкцію та перепланування якого було розпочато при житті колишніми співвласниками ще у 2014 році.

З такими висновками суд апеляційної інстанції погоджується, бо вони підтверджуються документально та не спростовано стороною відповідача.

Так, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Підпунктом а) п. 3 ч.3 ст.41 цього Закону передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Зокрема, Порядком передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. п. 7, 9 Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об'єкта. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У відповідності до п. п. 16 - 17 вищезазначеного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Пункт 19 Порядку визначає, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до ч.8 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Абзацом четвертим ч.1 ст.25 Закону України «Про основи містобудування» визначено, що особи, винні у виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього несуть відповідальність, встановлену законом.

Як зазначалось вище, за наслідками перевірки, відповідач склав спірний припис № 10 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагає від позивача усунути виявлені порушення шляхом зупинення виконання будівельних робіт до усунення виявленого порушення містобудівного законодавства відповідно до вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"

Як вбачається з акту перевірки, в якості порушення відповідач зазначає про реконструкцію ОСОБА_2 належної йому частини житлового будинку без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані без отримання будівельного паспорту та без відповідного документу, що дає право на виконання будівельних робіт.

Відповідач вважає, що на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт, позивач мав право здійснювати реконструкцію житлового будинку, тоді як будівельні роботи з реконструкції (капітального ремонту) він провів самочинно, не подавши відповідного повідомлення.

Як передбачено ст. 34 ч. 1 п. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

За правилами наведеної норми, замовник повинен тільки повідомити відповідача про початок виконання ним будівельних робіт, подавши відповідне повідомлення, яке і є документом, який надає право на будівництво.

Виходячи з вимог ч.2 ст.77 КАС України, у адміністративних справах про протиправність рішень дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

При вирішенні спору суд також виходить із загальних засад недопустимості притягнення особи до адміністративної відповідальності на припущеннях та усі сумніви щодо доведеності провини особи тлумачить на її користь (ч.2 ст.62 Конституції України).

Частина 2 ст.61 Конституції України передбачає, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

У цьому контексті Європейський Суд з прав людини в п.23,25 рішення у справі «Проніна проти України» від 18.07.2006 року зазначив, що Конвенція зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень у світлі конкретних обставин справи, зокрема, якщо у позові йде посилання на специфічні, доречні та важливі аргументи.

Частина 4 ст.96 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Як встановлено судом першої та апеляційної інстанції, що відповідно договору дарування від 07.10.2014 року, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 подарували позивачу та його дружині 3/32 частки домоволодіння №18 по вул. Кагамлика, кожному з них по 3/64. Співвласником їхнього помешкання також була ОСОБА_6, яка померла 21.03.2015 року.

Судом першої інстанції встановлено, що при житті співвласниками ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та ОСОБА_6 розпочато реконструкцію будівлі. Після смерті ОСОБА_6, частину домоволодіння, а саме 1-32, успадкував її син, ОСОБА_7, підтвердженням чого є свідоцтво про право на спадщину за заповітом (а.с.7-8, 11).

Суду не надано беззаперечних доказів щодо здійснення самочинного будівництва та виконання саме таких будівельних робіт, які потребують відповідних дозвільних документів та повідомлення, саме позивачем ОСОБА_2 та його провини в цьому, з огляду на засади юридичної визначеності, не доведено.

Оскаржувана постанова також не містить посилання на дату вчинення правопорушення, позивач набув права власності на незначну частину будівлі за адресою: м. Полтава, вул. Кагамлика, 18, лише в жовтні 2014 року.

Колегія суддів зазначає, що складений Полтавським БТ1 «Інвентаризатор» технічний паспорт на домоволодіння станом на 16.07.2014 року вказував на відсутність перепланування. Відповідно до експлікації приміщень, загальна площа частини (кв.1) будинку (літ.В-1), що належало громадянам ОСОБА_5, ОСОБА_8 (1/16 частина) складає - 47,6 кв.м., житлова площа - 32,2 кв.м.

Колегія суддів не погоджується з доводами апелянта, що гр. ОСОБА_2 та гр. ОСОБА_9 отримали в дар нерухоме майно в тому стані, який зафіксовано технічним паспортом станом на 16.07.2014 року. В даному випадку з часу виготовлення техпаспорту на домоволодіння станом на липень 2014 року та до часу укладання 07.10.2014 року договору дарування минуло майже три місяці, а тому не виключена можливість, а позивач наполягає, чого не спростовано стороною відповідача, що таке перепланування та будівництво в домоволодінні здійснене попередніми співвласниками. Копією технічного паспорту, виготовленого ПП Полтавське БТІ «Інвентаризатор» станом на 23.11.2017 р. зафіксований лише факт того стану, що існує на час виготовлення такого паспорту, без врахування того періоду, що інсував з часу виготовлення техпаспорту у липні 2014 року до укладання договору.

Ті будівельні із зовнішніх робіт, які зафіксовані стороною відповідача під час проведення позапланової перевірки та по яким сформовано припис, вказують та доводять лише виконання відповідних робіт з утеплення домоволодіння та інші повязані з цим, в той же час не спростовують самої суті та не доводять склад порушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, по тім роботам, які потребують отримання відповідних документів, і що саме таке порушення допущене позивачем.

Судом також встановлено, що позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті розташованому за адресою: м. Полтава, вул. Кагамлика, 18 проводила головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_1, яка і склала акт перевірки на підставі направлення від 09.01.2018 року (а.с.17-24) та протокол П-8-18 від 02.02.2018 року (а.с.25-26). Відомості про ознайомлення ОСОБА_2 з протоколом відсутні. Цей протокол дійсно не містить дати вчинення правопорушення. Доводи апелянта, що така дата зазначена, є безпідставним.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на ту обставину, що позивач звертався у серпні 2017 року до відповідача із повідомленням про початок виконання будівельних робіт для узаконення здійсненої перепланіровки, тобто стороні відповідача було відомо про відповідні обставини, в той же час відмову у прийнятті такого повідомлення було здійснено у грудні 2017 року.

Проведеним судовим розглядом встановлено факт порушення оскарженими рішеннями прав та охоронюваних законом інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин у галузі містобудування, що є визначеною процесуальним законом підставою для задоволення заявлених вимог і скасування спірних правових актів індивідуальної дії.

Між тим, позовні вимоги про визнання неправомірними дій відповідачів в частині складання припису та постанови не підлягають задоволенню з огляду на те, що правові наслідки для позивача створює саме припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2014 №10 та постанова №П-9-18 по справі про адміністративне правопорушення від 14.02.2018, як рішення субєкта владних повноважень, правова оцінка яким надана судом вище, інших неправомірних дій, які б створювали правові наслідки для позивача або мали вплив на права, обов'язки та інтереси позивача позивачем не наведено, а судом не виявлено.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

Під час апеляційного провадження, колегія суду не встановила таких порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, заявлених в межах доводів апеляційної скарги. Рішення суду не може бути скасовано з формальних підстав. Жодні доводи апелянта не спростовують правомірності прийнятого судом рішення.

Таким чином, судова колегія вважає, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийняте на підставі зясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись ст. ст. 23, 31, 33, 90, 268, 271, 272, 286, 292, 308, 310, 313, 315, 316, 321, 322, 325, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 01 листопада 2018 року по справі № 554/1427/18 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справи визначеної статтею 286 КАС України, набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Головуючий суддя (підпис)ОСОБА_10
Судді(підпис) (підпис) ОСОБА_11 ОСОБА_12