Справа № 473/1146/19
Суддя: Вуїв О. В.
Дата ухвалення: 2019-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 473/1146/19
РІШЕННЯ

іменем України

"27" березня 2019 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі головуючого - судді Вуїва О.В.,

за участю секретаря судового засідання Заблоцької М.М., представника відповідача - ГУ ДФС у Миколаївській області Заворотньої Ж.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вознесенську адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до першого заступника начальника Головного управління Державної фіскальної служби у Миколаївській області Кучеренка Миколи Зауревича, Головного управління Державної фіскальної служби у Миколаївській області про визнання протиправною постанови про накладення адміністративного стягнення та її скасування,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду з таким позовом в якому вказував, що 15 лютого 2019 року головний державний ревізор - інспектор відділу контрольно-перевірочної роботи юридичних осіб управління податків і зборів фізичних осіб ГУ ДФС у Миколаївській області Заворотня Ж.Ю. склала відносно нього протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно протоколу, позивач допустив порушення порядку нарахування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, чим порушив вимоги п. 1 ч. 2 ст. 6, п. 2 ч. 1 ст. 7 та ч. 8 ст. 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», а саме, порушив порядок нарахування, обчислення та строків сплати єдиного внеску із чистого оподатковуваного доходу, одержаного від здійснення підприємницької діяльності за період з 01 січня 2015 року по 31 грудня 2017 року, чим занизив єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, що підлягає сплаті до бюджету в сумі 156 210,01 грн., в тому числі за 2015 рік - на 3 478,40 грн., за 2016 рік - на 61 077,61 грн., за 2017 рік - на 91 654 грн.

На підставі протоколу 05 березня 2019 року першим заступником начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренком М.З. було винесено постанову, якою ОСОБА_2 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 165-1 КУпАП, та на нього накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 680 грн.

ОСОБА_2 вказував на те, що протокол про адміністративне правопорушення:

- був складений без його участі та за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення;

- не містить передбаченої законом інформації (щодо ознайомлення його з правами та обов'язками особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснень, підпису позивача, або ж інформації про відмову від підпису, причин такої відмови тощо, інформації щодо об'єктивної сторони (формулювання суті) правопорушення);

- ґрунтується на сумнівних (не належних) доказах.

Водночас, позивач стверджував, що:

- розгляд адміністративної справи відбувався з грубими процесуальними порушеннями, а саме, з порушенням встановленого законом строку, без врахування його пояснень та обставин справи, без оголошення та вручення особі, яка притягується до відповідальності, копії постанови;

- зміст оскаржуваної постанови суперечить змісту протоколу, на підставі якого її ухвалено, та вимогам закону (не містить конкретної інформації щодо порушень, що були допущені позивачем).

Тому ОСОБА_2, враховуючи вказані обставини, виходячи з того, що адміністративне стягнення було накладене на нього після закінчення встановленого ст. 38 КУпАП строку, просив визнати постанову від 05 березня 2019 року протиправною та скасувати, стягнувши з ГУ ДФС у Миколаївській області на свою користь 8 000 грн. в порядку відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

В судове засідання позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_5 не з'явилися, проте останній надіслав на адресу суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

В судовому засіданні представник відповідача - ГУ ДФС у Миколаївській області Заворотня Ж.Ю. позовні вимоги не визнала, вказуючи на те, що протокол про адміністративне правопорушення складений нею за наслідками виявлення та фіксації обставин скоєння ОСОБА_2 порушення, передбаченого ст. 165-1 КУпАП, обґрунтований та підтверджений належними доказами, повністю відповідає вимогам закону, а тому не вбачала підстав для задоволення позову. Разом з тим вказувала, що позивачем не доведено понесення ним витрат на професійну правничу допомогу, зазначені витрати є неспівмірними з характером спору та обсягом виконаних адвокатом робіт, а тому не підлягають відшкодуванню.

Відповідач - перший заступник начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренко М.З. в судове засідання не з'явився, причину неявки суду не повідомив.

Суд, з врахуванням вимог ч. 3 ст. 268, ч. 1 ст. 286 КАС України, вважав можливим провести розгляд справи без особистої участі позивача ОСОБА_2, його представника ОСОБА_5, відповідача - першого заступника начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренка М.З.

Заслухавши пояснення представника відповідача - ГУ ДФС у Миколаївській області Заворотньої Ж.Ю., дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що 15 лютого 2019 року головний державний ревізор - інспектор відділу контрольно-перевірочної роботи юридичних осіб управління податків і зборів фізичних осіб ГУ ДФС у Миколаївській області Заворотня Ж.Ю. склала відносно ОСОБА_2 протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно протоколу, позивач допустив порушення порядку нарахування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, чим порушив вимоги п. 1 ч. 2 ст. 6, п. 2 ч. 1 ст. 7 та ч. 8 ст. 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», а саме порушив порядок нарахування, обчислення та строків сплати єдиного внеску із чистого оподатковуваного доходу, одержаного від здійснення підприємницької діяльності за період з 01 січня 2015 року по 31 грудня 2017 року, чим занизив єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, що підлягає сплаті до бюджету в сумі 156 210,01 грн., в тому числі за 2015 рік - на 3 478,40 грн., за 2016 рік - на 61 077,61 грн., за 2017 рік - на 91 654 грн.

На підставі протоколу 05 березня 2019 року першим заступником начальника ГУ ДФС у Миколаївській області Кучеренком М.З. було винесено постанову, якою ОСОБА_2 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 165-1 КУпАП, та на нього накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 680 грн.

Аналізуючи вимоги та заперечення сторін, суд виходить з наступного:

1)В частині порушення порядку складання протоколу про адміністративне правопорушення:

Порядок фіксування порушень та притягнення особи до відповідальності за ч. 1 ст. 165 КУпАП передбачені вимогами Кодексу України про адміністративні правопорушення та «Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення», затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 02 липня 2016 року №566 (далі - Інструкція).

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 524 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 256 КУпАП, п.п. 4, 6-10 глави ІІ Інструкції, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Судом встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення був складений без особистої участі ОСОБА_2 (тому не містить інформації щодо ознайомлення його з правами, обов'язками, його пояснень тощо), внаслідок чого останній був позбавлений права підписати цей документ або ж викласти мотиви своєї відмови від його підписання, подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу.

Інші доводи, зокрема в частині відсутності в протоколі інформації щодо об'єктивної сторони (формулювання суті) правопорушення, не знайшли свого належного підтвердження, оскільки в протоколі чітко зазначено місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення

Також не можуть бути прийняті до уваги твердження про те, що протокол ґрунтується на сумнівних (не належних) доказах, оскільки підставою для його складання була інформації про порушення, зазначена в акті від 17 грудня 2018 року, №2939/14-29-13-06/НОМЕР_1. Крім цього, протокол про адміністративне правопорушення є не кінцевим рішенням, що встановлює факт порушення, а лише документом, що посвідчує порушення та, згідно ст. 251 КУпАП, самостійним доказом у справі про адміністративне правопорушення.

2)в частині наявності грубих процесуальних порушень під час розгляду адміністративної справи та невідповідності оскаржуваної постанови вимогам закону:

Згідно ч. 1 ст. 165 КУпАП, порушення порядку нарахування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування, неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності щодо єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування або подання недостовірних відомостей, що використовуються в Державному реєстрі загальнообов'язкового державного соціального страхування, іншої звітності та відомостей, передбачених законами України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» і «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування», порушення встановленого порядку використання та здійснення операцій з коштами Пенсійного фонду України, тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, фізичну особу - підприємця або особу, яка забезпечує себе роботою самостійно, від тридцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП, п. 4 гл. ІІІ Інструкції, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи; виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи (ч. 1 ст. 277 КУпАП, п. 3 гл. ІІІ Інструкції).

Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката (ст. 278 КУпАП, п. 5 гл. ІІІ Інструкції).

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі за формою та змістом, передбаченим ст. 283 КУпАП.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови у справі про адміністративне правопорушення протягом трьох днів вручається під підпис або надсилається рекомендованим листом з повідомленням про вручення особі, стосовно якої винесено постанову, про що робиться відповідна відмітка у справі (ч. 1 ст. 285 КУпАП, п. 9 гл. ІІІ Інструкції).

Матеріали справи не містять доказів, що розгляд адміністративної справи відбувався з грубими процесуальними порушеннями, а саме без врахування пояснень ОСОБА_2 та обставин справи. Копія оскаржуваної постанови після її оголошення була надіслана особі, яка притягувалася до адміністративної відповідальності.

При цьому, зміст оскаржуваної постанови відповідає вимогам ст. 283 КУпАП, зокрема містить інформацію щодо порушень, що були допущені позивачем.

Доводи сторони позивача про те, що зміст оскаржуваної постанови не відповідає змісту протоколу про адміністративне правопорушення, не можуть бути прийняті судом до уваги, оскільки в постанові зазначаються ті обставини (обсяг доведених обвинувачень), що були встановлені за наслідками розгляді справи про адміністративне правопорушення. Допущені в рішенні описки та арифметичні помилки можуть бути усунуті в передбаченому законом порядку

Решта зазначених порушень порядку розгляду адміністративної справи не мають визначального значення для вирішення спору.

3)В частині ухвалення постанови після закінчення строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно ч. 1 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, п. 7 гл. ІІІ Інструкції, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Судом встановлено, що адміністративне правопорушення (яке відноситься до категорії триваючих), було виявлено 17 грудня 2018 року та зафіксовано в акті перевірки від 17 грудня 2018 року, №2939/14-29-13-06/.

Таким чином, строк для накладення адміністративного розпочався 17 грудня 2018 року та сплинув через два місяці, тобто 17 лютого 2019 року.

Незважаючи на це, лише 05 березня 2019 року, тобто після спливу встановленого законом строку, ОСОБА_2 було піддано заходу адміністративного стягнення.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб'єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Суд враховує, що складання протоколу про адміністративне правопорушення та розгляд адміністративної справи дійсно відбувався з певними процесуальними порушеннями. Однак, основним порушенням є те, що ОСОБА_2 було піддано адміністративному стягненню після закінчення строку, передбаченого ст. 38 КУпАП, що є підставою для закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення.

За встановлених обставин, оскаржувана постанова підлягає визнанню протиправною та скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення - закриттю.

В силу вимог ст. 139 КАС України, суд, з врахуванням результату вирішення спору, повинен розподілити між сторонами судові витрати.

Проте, позивачем не долучено до позову оригінал платіжного документа про сплату витрат на професійну правничу допомогу, які останній просить стягнути, а представник відповідача оспорює наявність та розмір цих витрат.

Згідно, ч. 7 ст. 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв'язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п'яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

За таких обставин, суд не вирішує питання щодо відшкодування судових витрат з роз'ясненням позивачу права на надання протягом п'яти днів після ухвалення судового рішення документів, необхідних для вирішення цього питання (оригіналу квитанції до прибуткового касового ордера).

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 77, 241-246, 271, 286 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до першого заступника начальника Головного управління Державної фіскальної служби у Миколаївській області Кучеренка Миколи Зауревича, Головного управління Державної фіскальної служби у Миколаївській області про визнання протиправною постанови про накладення адміністративного стягнення та її скасування - задовольнити.

Постанову першого заступника начальника Головного управління Державної фіскальної служби у Миколаївській області Кучеренка Миколи Зауревича б/н від 05 березня 2019 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 165-1 КУпАП відносно ОСОБА_2 визнати протиправною та скасувати, а провадження у справі - закрити.

Рішення може бути оскаржене до П'ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя: О.В. Вуїв