Справа № 640/3276/19
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2019-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

21 березня 2019 року м. Київ № 640/3276/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Арсірія Р.О., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін

за позовомОСОБА_1
доНаціонального агенства з питань запобігання корупції
про про визнання протиправними дій, зобов'язати вчинити дії
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Національного агенства з питань запобігання корупції в якому просив визнати протиправними дії Національного агентства, в особі голови Національного агентства, що полягають в оприлюдненні інформації на веб-сайті відповідача, в порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" та зобов'язати Національне агентство, в особі голови Національного агентства, негайно припинити оприлюднення інформації на веб-сайті відповідача.

Ухвалою суду від 01.03.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

19.03.2019 о суду надійшло клопотання позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. В обгрунтування поданого клопотання вказав, що подане клопотання повинно бути задоволено через виняткове значення рішення по цій справі як для позивача по справі, так і для державного органу, який не виконує покладені на нього функції. Рішення по справі не стане прецедентом, але може бути відправним пунктом для задоволення чи відмови у задоволенні претензій понад мільйона суб'єктів декларування. Крім того, категорія справи, яка розцінюється заявником як межуюча з цивільними та кримінальними справами щодо діяльності державних органів та їх посадових осіб, має бути розглянута виключно у публічному порядку, з залученням засобів масової інформації, тощо. Окремої аргументації заслуговує судовий розгляд і встановлення понять, які мають значення, що виходять за межі позову: "веб-сайт", "офіційний веб-сайт", "офіційний веб-сайт Кабінету Міністрів України", "офіційний веб-сайт Національного агентства", "публічний доступ", "переваги", "загальний регламент захисту даних", тощо.

Розглянувши клопотання позивача, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

У відповідності до пункту 20 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Пунктом 10 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

У відповідності до частин 1 та 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

При цьому, згідно з положеннями частини 6 цієї ж статті, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, зокрема, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Ахеn v. Germany", заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

За таких підстав та з урахуванням того, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін, а також враховуючи, що бажання сторони у справі викласти під час проведення судового засідання свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників, будь - яких інших достатніх причин, з яких вбачається необхідність розгляду справи в судовому засіданні позивачем не наведено, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача та призначення розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись частиною 6 статті 262, частиною 4 статті 260, 241 - 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.О. Арсірій