Справа № 640/18485/18
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2019-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Суддів За участю секретаряВівдиченко Т.Р. Ганечко О.М. Кузьмишиної О.М. Борейка Д.Е.
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 січня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_5 до Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації в особі Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців про визнання протиправною та скасування реєстраційної дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_5 звернувся до суду з позовом до Шевченківської районної в місті Києві державна адміністрація в особі Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців, в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати реєстраційну дію державного реєстратора відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації Сіроштан Г.О. від 27.05.2013 №0045716 про державну реєстрацію шляхом виділу юридичної особи державне підприємство "Адміністрація морських портів України";

- скасувати запис державного реєстратора відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації Сіроштан Г.О. від 27.05.2013 №0045716 про державну реєстрацію шляхом виділу юридичної особи державне підприємство "Адміністрація морських портів України".

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 січня 2019 року позовну заяву повернуто. Відмовлено у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Не погодившись з ухвалою суду, позивач - ОСОБА_5 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явилися.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов'язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Так, постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви, оскільки позивачем пропущено строк звернення до суду та не надано достатніх доказів, що свідчать про поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Колегія суддів вважає такі висновки правомірними, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Строком є певний період у часі, зі спливом якого пов'язана дія чи подія, яка має юридичне значення (ст. 251 ЦК України). Основний акцент робиться на юридичному факті, тобто дії чи події, які набувають юридичного значення зі спливом строку.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Строк звернення до суду є матеріально-правовим, а не процесуальним. Правова природа цього строку є аналогічною до строку позовної давності у цивільних правовідносинах.

В силу вимог ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Таким чином, правовий припис «в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом» означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, які встановлені законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Дана норма закону означає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Також, згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вбачається із матеріалів справи, 08 листопада 2018 року, згідно відмітки відділу документообігу Окружного адміністративного суду міста Києва, позивач - ОСОБА_5 звернувся до суду з позовом до Шевченківської районної в місті Києві державна адміністрація в особі Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців, в якому просив визнати протиправною та скасувати реєстраційну дію, скасувати реєстраційний запис.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 грудня 2018 року позовну заяву залишено без руху, у зв'язку з її невідповідністю вимогам, встановленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно вказаної ухвали, обґрунтування позивачем причин поважності пропуску строку звернення до адміністративного суду, вказані в заяві позивача про поновлення строку звернення до суду, не вбачаються судом поважними причинами пропуску строку, встановлений десятиденний з дня отримання ухвали для усунення вказаних недоліків, а саме: подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску (вказати інші підстави для поновлення строку).

Як свідчать матеріали справи, на виконання вимог ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 грудня 2018 року, позивачем надано до суду першої інстанції заяву про поновлення строку звернення до суду.

Так, в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, позивач зазначив, що після ознайомлення з матеріалів справи №826/4149/18, в якій містилася копія реєстраційної справи, він дізнався про порушення своїх прав.

У зв'язку із чим, позивач просив суд поновити строк звернення до суду з даним позовом.

Як зазначалося, позивач звернувся до суду першої інстанції 08 листопада 2018 р., згідно відмітки відділу документообігу суду.

З позовних вимог слідує, що позивач оскаржує реєстраційну дію та запис державного реєстратора відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації Сіроштан Г.О. від 27.05.2013 р. №0045716.

На обґрунтування поважності причин пропуску звернення з відповідним позовом до адміністративного суду, позивач зазначив, що дізнався про порушення своїх прав 05.07.2018 р. під час ознайомлення з матеріалами реєстраційної справи ДП «АМПУ».

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_5 звертався до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, Міністерства інфраструктури України, в якому просив: визнати протиправною та скасувати реєстраційну дію державного реєстратора відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації Сіроштан Г.О. від 27.05.2013 за № 1 045716 про державну реєстрацію юридичної особи шляхом виділу стосовно державного підприємства "Адміністрація морських портів України", ; касувати запис державного реєстратора відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації Сіроштан Г.О. від 27.05.2013 р. за № 1 045716 про державну реєстрацію юридичної особи шляхом виділу стосовно Державного підприємства "Адміністрація морських портів України", ; зобов'язати Шевченківську районну в місті Києві державну адміністрацію видалити дані про юридичних осіб, правонаступником яких є зареєстрована юридична особа - Державне підприємство "Одеський морський торговельний порт" та інших 12 державних підприємств морського транспорту у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань, що були внесені до вказаного реєстру на підставі та внаслідок оскаржуваної реєстраційної дії від 27.05.2013 за № 1 045716, "державна реєстрацію юридичної особи шляхом виділу" стосовно Державного підприємства "Адміністрація морських портів України", ; вказати Міністерству інфраструктури України на виявлені порушення, допущені при вчиненні оскаржуваного рішення (дій), та зазначити норму закону ( ч.2 ст.110 Цивільного кодексу України) яку відповідач повинен застосувати при вчиненні дії (прийнятті рішення) з урахуванням встановлених судом обставин, оскільки державне підприємство "Адміністрація морських портів України", підлягає ліквідації за рішенням суду, прийнятого за позовом відповідного органу державної влади (уповноваженого органу управління), яким є Міністерство інфраструктури України, через допущені при створенні Державного підприємства "Адміністрація морських портів України", , порушення, які не можна усунути.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 23.08.2018 р. у справі №826/4149/18 позов ОСОБА_5 залишено без розгляду.

З огляду на вказане, як вірно вказано судом першої інстанції, позивач, принаймні з березня 2018 року був обізнаний про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

На думку колегії суддів, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що наведені позивачем обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, не можуть бути прийняті судом як такі, що підтверджують поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Позивачем не доведено обставини, які об'єктивно унеможливлювали реалізацію прав щодо своєчасного звернення до суду.

Колегія суддів зазначає, що необхідною умовою для поновлення строку звернення до суду є поважність причин його пропуску. Поважними причинами можуть бути обставини, що виникли об'єктивно, незалежно від волі особи, яка його пропустила. Між тим, наведені апелянтом у скарзі обставини не свідчать про поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Апелянтом не наведено причин, які унеможливлювали чи, незалежно від його волі, заважали йому своєчасно звернутись за судовим захистом.

Колегія суддів, також, зазначає, що, відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України, учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Згідно сталої практики Європейського суду з прав людини вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України» рішення від 26.04.2007, справа «Трух проти України» рішення від 14.10.2003).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

В силу п. 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України", право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи вищевказане, колегія суддів, дійшла висновку, що, оскільки, позовна заява ОСОБА_5 подана до суду з пропуском встановленого процесуальним законом строку звернення до суду, причини пропуску строку звернення до суду, наведені позивачем, колегія суддів не знайшла підстав вважати їх поважними, а тому, судом обґрунтовано позовну заяву повернуто позивачу.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував положення чинного законодавства України при постановленні оскаржуваної ухвали із дотриманням норм процесуального права, а тому підстав для її скасування не вбачається.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями ст.ст. 250, 312, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 січня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Судді Вівдиченко Т.Р. Ганечко О.М. Кузьмишина О.М.
Повний текст постанови виготовлено 25.03.2019 р.