Справа № 619/4576/18
Суддя: Катунов В.В.
Дата ухвалення: 2019-03-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Калмикова Людмила Костянтинівна
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2019 р. Справа № 619/4576/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Катунова В.В.,

Суддів: Бершова Г.Є. , Ральченка І.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 22.11.2018, вул. Першого Травня, 63, м. Дергачі Харківська область, 62300 по справі № 619/4576/18

за позовом ОСОБА_1

до ОПС Дергачі Харківського прикордонного загону Держприкордонслужби України

про визнання протоколу про адміністративне правопорушення незаконним та скасування постанови про накладення штрафу,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 (далі за текстом ОСОБА_1, позивач) звернулася до суду з адміністративним позовом, в якому просила визнати протиправним та скасувати протокол ОПС Дергачі Харківського прикордонного загону Держприкордонслужби України про адміністративне правопорушення від 29.10.2018 та скасувати постанову про накладання адміністративного штрафу в розмірі 5100 грн. за порушення правил перебування на території України.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 12.11.2018 року позов залишено без руху з підстав його не відповідності вимогам ст. 160 КАС України.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 22.11.2018 адміністративний позов, у звязку з не усуненням недоліків, повернуто позивачу.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, позивач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржувана ухвала прийнята з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм процесуального права та підлягає скасуванню, покликаючись на те, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки тому факту, що вимоги ухвали про залишення позовної заяви виконано. Просить скасувати оскаржувану ухвалу та прийняти рішення, яким направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідачем відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надано.

На підставі п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши в межах апеляційної скарги ухвалу суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частина 5 статті 160 КАС України містить вимоги до позовної заяви, а стаття 161 передбачає документи, що додаються до позовної заяви.

Відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч.2 ст. 169 КАС України).

Згідно з п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Із матеріалів справи вбачається, що ухвалою суду від 12.11.2018 року позовну заяву було залишено без руху у зв'язку із тим, що в позовній заяві позивачем не зазначено повні відомості про сторони, представника яким підписано позов, докази на підтвердження обставин за позовом, відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

На виконання вимог суду, 21.11.2018 представником позивача надано уточнену позовну з заяву. У заяві про усунення недоліків позовної заяви представник позивача зазначив, що має об'єктивні труднощі пов'язані з отриманням письмових доказів у справі, зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху. Також представником позивача підтверджено про те, що ОСОБА_1 не подавалось іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Суд першої інстанції повертаючи позовну заяву дійшов висновку, що позивачем не усунуто всі недоліки, які наведені в ухвалі Дергачівського районного суду Харківської області про залишення позовної заяви без руху від 12.11.2018, а саме: не надано до суду протоколу про адміністративне правопорушення та постанову, які оскаржуються, не подана заява про витребування доказів , в уточненому позову вказана неповна назва відповідача.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч.3 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

За статтею 79 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Колегія суддів зазначає, що суд не може витребувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Крім того, слід зазначити, що згідно ч. 1 ст. 174 КАС України, ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 251 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5, 7 ч.2 ст.180 КАС України, у підготовчому засіданні суд: роз'яснює учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з'ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом, чи причини їх неподання; пропонує учасникам справи надати суду додаткові докази або пояснення; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових та електронних доказів за їх місцезнаходженням; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання; вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Відповідно до вимог вищевказаних норм, суд може запропонувати особам, які беруть участь у справі надати докази, звернувшись з відповідним клопотанням щодо цього, або витребувати такі докази з власної ініціативи.

При цьому, слід зазначити, що питання щодо витребування доказів суд може вирішити як на стадії відкриття провадження у справі, так і під час підготовчого засідання, шляхом зазначення про це або в ухвалі про відкриття провадження у справі, або в ухвалі про підготовку справи до розгляду.

Колегія суддів звертає увагу, що чинним законодавством України передбачено подання саме наявних у позивача доказів.

Як вбачається з матеріалів справи, при зверненні до суду позивачем дотримано вимоги 160, 161 КАС України, а саме, надано всі докази, які мав позивач та наведено підстави неможливості подання доказів зазначених судом в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, що спростовує висновки суду першої інстанції.

Відтак, ненадання позивачем доказів, які ним не може бути подано з об'єктивних причин не можуть бути підставою для залишення позовної заяви без руху чи поверненні позову.

Крім того, колегія суддів вважає, що зазначення позивачем неповної назви відповідача, не може свідчити про наявність безумовних обставин для застосування наслідків, передбачених п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, оскільки в іншому випадку це свідчитиме про формальний підхід у вирішенні питання про прийняття до провадження відповідної заяви.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосудді можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним право обмеження. Для Суду природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

Отже, з наведеного слідує, що оскаржувана ухвала зумовила утворення перешкод особі у доступі до правосуддя, у зв'язку з чим підлягає скасуванню.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржуване рішення, порушив норми процесуального права, що є підставою для скасування такого рішення.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи наведене, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 311, 315, 320, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 22.11.2018 по справі № 619/4576/18 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ОПС Дергачі Харківського прикордонного загону Держприкордонслужби України про визнання протоколу про адміністративне правопорушення незаконним та скасування постанови про накладення штрафу скасувати.

Справу направити до Дергачівського районного суду Харківської області для продовження розгляду .

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач ОСОБА_2
Судді ОСОБА_3 ОСОБА_4