Справа № 280/5603/18
Суддя: Сацький Роман Вікторович
Дата ухвалення: 2019-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

21 березня 2019 року Справа № 280/5603/18 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сацького Р.В., при секретарі Серебрянниковій О.А., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» (69006, м. Запоріжжя, вул. Добролюбова, буд. 20, )

до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області (49010, м. Дніпро, вул. Лабораторна, буд. 69, )

про визнання протиправним та скасування наказу № 669-П від 27.07.2018, визнання дій в частині проведення позапланової перевірки протиправними, визнання протиправним та скасування припису № 4-8482-5-3 від 16.08.2018,-

ВСТАНОВИВ:

28 грудня 2018 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» (далі по тексту - позивач) до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області (далі по тексту - відповідач), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача № 669-П від 27.07.2018;

- визнати дії відповідача в частині проведення позапланової перевірки позивача з 27.07.2018 по 09.08.2018 протиправними;

- визнати протиправним та скасувати припис відповідача № 4-8482-5-3 від 16.08.2018;

- витребувати копію наказу відповідача від 27.07.2018 № 669-П.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачем по справі порушені норми Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а саме: відповідач здійснив перевірку позивача із суттєвим порушенням встановленої процедури позаплановий захід державного нагляду (контролю) здійснювався як без погодження Державної регуляторної служби, так і без погодження Мінприроди. Наслідком такого порушення на думку представника позивача, має бути визнання протиправним рішень, прийнятих за результатами такої перевірки припису від 16.08.2018 №4-8482-5-3.

Ухвалою суду від 02.01.2019 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 31 січня 2019 року о/об 11 год. 00 хв.

Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.

01.02.2019 від представника відповідача (вх.№4176) був поданий відзив на позов, згідно якого відповідач проти задоволення позову заперечує у повному обсязі, вважає що дія Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №1104 від 18.12.2017 не розповсюджується на відповідача отже і отримувати погодження від Державної регуляторної служби України відповідач не повинен.

Ухвалою від 31 січня 2019 року підготовче засідання у справі № 280/5603/18 відкладено. Наступне підготовче засідання призначене на 27 лютого 2019 року о/об 15 год. 00 хв. В підготовче засідання викликано учасників справи.

08.02.2019 представником позивача через канцелярію суду (вх. №5372) була подана відповідь на відзив

27 лютого 2019 року представник позивача в підготовче засідання не з'явився, про дату, час та місце підготовчого засідання повідомлявся належним чином. Через канцелярію суду (вх. № 8147) подав клопотання про закінчення підготовчого провадження та переходу до розгляду справи по суті.

Представник відповідача в підготовче засідання не з'явився, про дату, час та місце підготовчого засідання повідомлявся належним чином. Про причину неявки суд не повідомив.

Ухвалою суду від 27 лютого 2019 року заяву представника позивача про закінчення підготовчого провадження та переходу до розгляду справи по суті задоволено. Розгляд справи по суті призначений на 21.03.2019 о/об 10 год. 00 хв.

Від представника відповідача через канцелярію суду (вх. №8132) подано заперечення на відповідь на відзив.

21.03.2019 представник позивача в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце слухання справи був належним чином повідомлений, до суду через канцелярію (вх. №11424) надав заяву про розгляд справи у порядку письмового провадження за відсутності представника позивача. Позов підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.

21.03.2019 в судове засідання представник відповідача не з'явився, про дату, час та місце слухання справи був належним чином повідомлений, про причину неявки суд не повідомив.

Згідно із пунктом 10 ч. 1 ст. 4 КАС України, письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

На підставі приписів ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, розглянувши матеріали та з'ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наступне.

Відповідно до статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», статті 21 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади», Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Державну екологічну інспекцію в Автономній республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 № 312, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04.09.2017 № 1080/30948 та наказу Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області від 27.07.2018 № 669-П було видано направлення на проведення позапланової перевірки в період з 27 липня 2018 року по 09 серпня 2018 року дотримання вимог природоохоронного законодавства України ВІДОКРЕМЛЕНИМ ПІДРОЗДІЛОМ ДТЕК ПРИДНІПРОВСЬКА ТЕС ПАТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО».

Підставою для проведення перевірки стали звернення гр. ОСОБА_1, гр. ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5

Предметом перевірки у вказаному направлені зазначено: здійснення державного контролю за додержанням правил, нормативів, стандартів у сфері охорони навколишнього природного середовища, екологічної безпеки, поводження з відходами, додержанням умов виданих дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів викиди та скиди забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище.

З огляду на наведене, позапланова перевірка проводиться на підставі частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», в якій зазначено, що підставою для здійснення позапланового заходу є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

За результатами проведеного заходу державного нагляду (контролю) відповідачем видано припис № 4-8482-5-3 від 16.08.2018, відповідно до якого позивач має виконати 27 пунктів у встановлені відповідачем строки.

Не погоджуючись із наказом відповідача № 669-П від 27.07.2018, діями, спрямованими на проведення позапланової перевірки АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» у період з 27 липня 2018 року по 09 серпня 2018 року та приписом, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Розглянувши матеріали справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення по справі.

Частиною першою статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

У разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

Якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії.

Державний нагляд (контроль) за дотриманням вимог природоохоронного законодавства суб'єктами господарювання під час здійснення ними господарської діяльності, Держекоінспекція здійснює на підставі Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Абзацом 2 та 3 статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що державний нагляд (контроль) це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Статтею 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачені підстави для здійснення позапланових заходів.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», підставами для здійснення позапланових заходів є:

- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб'єктом господарювання у документі обов'язкової звітності, крім випадків, коли суб'єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов'язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов'язаний повідомити суб'єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Не виправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом.

Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

З аналізу наведених норм слід дійти висновку, що здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) за зверненням фізичної особи (фізичних осіб) про порушення здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Відповідно до пункту 1 Постанови КМУ № від 21 січня 2015 року № 32 «Про затвердження Положення про Міністерство екології та природних ресурсів України», Мінприроди є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища та екологічної безпеки.

Отже, для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) за зверненням фізичної особи, орган державного нагляду отримує відповідне погодження Мінприроди.

Разом з тим, статтею 7 Прикінцеві положення Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", визначено, що на час дії мораторію (до 31.12.2018 включно) на здійснення заходів державного нагляду (контролю) суб'єктів господарювання дію другого речення абзацу п'ятого частини першої статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" стосовно того, що позаплановий захід здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу призупинено.

Статтею 2 Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", встановлено мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності до 31 грудня 2018 року.

Згідно частин 2, 3 статті 3 Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" позаплановий захід державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав проводиться органом державного нагляду (контролю) за погодженням Державної регуляторної служби.

Для погодження орган державного нагляду (контролю) подає Державній регуляторній службі копію відповідного звернення фізичної особи та обґрунтування необхідності проведення перевірки. Державна регуляторна служба розглядає подані документи та надає погодження або вмотивовану відмову у наданні погодження протягом п'яти робочих днів з дня надходження відповідних документів.

Форма та порядок надання погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав затверджуються Державною регуляторною службою.

За змістом положень наведених вище норм законодавства, встановлені умови та порядок прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, зокрема позапланових. Лише їх дотримання може бути належною підставою для винесення наказу про проведення перевірки.

Судом встановлено, що матеріали справи не містять доказів отримання відповідачем погодження Державної регуляторної служби України на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) ВІДОКРЕМЛЕНОГО ПІДРОЗДІЛУ ДТЕК ПРИДНІПРОВСЬКА ТЕС ПАТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» в період з 27 липня 2018 року по 09 серпня 2018 року на підставі звернень ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5

У відзиві на позов відповідач зазначає про відсутність підстав для отримання погодження Державної регуляторної служби на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) в звязку з тим, що відповідно до Постанови КМУ від 18 грудня 2017 р. № 1104 дія Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не поширюється на Держекоінспекцію та її територіальні органи. Проте, таким чином відповідач суперечить своїм доводам стосовно чинності для відповідача зупинення дії норми абзацу 5 ч.1 ст. 6 Закону № 877, оскільки вона зупинена саме Законом про мораторій.

Разом з тим, з матеріалів справи видно, що предмет перевірки не передбачає здійснення відповідачем повноважень, які виключено з-під дії Закону 1728-VI про мораторій, а тому всі положення Закону 1728-VI для відповідача є чинними у рамках правовідносин, що розглядаються.

Таким чином, для правовідносин, що розглядаються, законодавством передбачено спеціальний порядок проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю), який не було дотримано відповідачем.

Це призвело до прийняття відповідачем наказу, який суперечить приписам діючого законодавства, що регулює спірні правовідносини з позивачем, та, на підставі цього наказу, складено припис, який з тих самих підстав підлягає скасуванню.

Щодо посилання відповідача на листи Державної регуляторної служби України та Державної екологічної інспекції України, слід зазначити, що листи міністерств та інших центральних органів державної виконавчої влади не встановлюють норм права і носять інформаційний характер, а отже не є належним доказом правомірності дій відповідача.

Як встановлено судом, оскаржуваний наказ № 669-П від 27.07.2018 про проведення позапланової перевірки винесений на підставі звернення фізичних осіб, проте Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області у встановленому законом порядку за погодженням до Державної регуляторної служби не зверталась, доказів такого звернення відповідачем не надано.

З аналізу вищевикладеного слідує, що у відповідача не було підстав для прийняття оскаржуваного наказу, а отже і законних підстав для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у відношенні ВІДОКРЕМЛЕНОГО ПІДРОЗДІЛУ ДТЕК ПРИДНІПРОВСЬКА ТЕС АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» в період з 27 липня 2018 року по 09 серпня 2018 року оскільки Законом України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" встановлено мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів, а позапланові здійснюються лише за погодженням Державної регуляторної служби, якого у відповідача не було.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позапланова перевірка позивача проведена контролюючим органом всупереч законодавчій забороні на її проведення (в період дії мораторію та за відсутності погодження до Державної регуляторної служби), тобто протиправно, наслідком чого є відсутність у контролюючого органу права на прийняття рішення за підсумками такої перевірки.

Таким чином, оскаржуваний наказ Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області № 669-П від 27.07.2018 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки винесений за відсутності підстав для призначення позапланової перевірки, визначених статтею 6 Закону № 877-V.

Визнання перевірки незаконною виключає наявність у Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області компетенції на прийняття за результатом проведеної перевірки рішень, в даному випадку припису, тому такий припис є протиправним та підлягає скасуванню в силу незаконності позапланової перевірки та відсутності правових наслідків такої.

Таким чином, у разі визнання перевірки незаконною така перевірка відсутня як юридичний факт, що виключає наявність у контролюючого органу компетенції на прийняття за її результатами рішень; у такому випадку висновки акта перевірки, визнаної протиправною, не повинні оцінюватися судом.

Аналогічна правова позиція відповідає практиці Верховного Суду України, зокрема, викладеної в постановах від 27.01.2015 по справі № 21-425а14; від 09.02.2016 № 826/5689/13; від 30.10.2018 по справі № 808/929/18.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, приймаючи до уваги положення діючого законодавства та правові висновки Верховного Суду України, суд приходить до висновку, що оскільки наказ про проведення позапланової перевірки № 669-П від 27.07.2018 підлягає визнанню протиправним та скасуванню, то і дії направлені на проведення такого позапланового заходу і припис Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області № 4-8482-5-3 від 16.08.2018 підлягають визнанню протиправними та скасуванню.

Слід зазначити, що хоча відповідно до статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" відповідач має право на винесення наказу про проведення позапланової перевірки, проте дана стаття безпосередньо не регулює питання планових чи позапланових перевірок, а визначає загальну компетенцію здійснення державного нагляду у сфері охорони навколишнього природного середовища.

У відповіді на відзив позивач зазначає, що відповідно до статті 4 Закону № 1728, Державна регуляторна служба зобов'язана до початку проведення органами державного нагляду (контролю) заходів державного нагляду (контролю) оприлюднити на своєму офіційному веб-сайті погодження на проведення таких заходів. Проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) без оприлюднення погодження Державної регуляторної служби забороняється.

З виданими за 2017 2018 роки Державною регуляторною службою України погодженнями можна ознайомитись на офіційному веб-сайті http://www.drs.gov.ua/state-supervision-category/rozglyad-zvernen-shhodo-pogodzhennya-perevirok/.

Держекоінспекція протягом 2018 року зверталася до Державної регуляторної служби для отримання відповідних погоджень для проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю).

З березня по грудень 2018 року Державна екологічна інспекція зверталася до Державної регуляторної служби для отримання відповідних погоджень для проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) при зверненні фізичних осіб.

Державною регуляторною службою України видано погодження на проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за зверненнями фізичних осіб:

- Держекоінспекції України;

- Держекоінспекції у м. Києві;

- Держекоінспекції у Київській області;

- Держекоінспекції у Черкаській області;

- Держекоінспекції у Івано-Франківській області;

- Держекоінспекції у Чернігівській області;

- Державній Азовській морській екологічній інспекції;

- Держекоінспекції у Чернівецькій області;

- Держекоінспекції у Сумській області;

- Держекоінспекції у Одеській області;

- Держекоінспекції у Львівській області;

- Держекоінспекції у Вінницькій області;

- Держекоінспекції у Херсонській області;

- Держекоінспекції у Запорізькій області;

- Держекоінспекції у Харківській області;

- Держекоінспекції Столичного округу;

- Держекоінспекції у Хмельницькій області;

- Держекоінспекції у Кіровоградській області;

- Держекоінспекції у Луганській області;

- Держекоінспекції у Миколаївській області;

- Держекоінспекції у Донецькій області.

Як зазначає позивач, Державною регуляторною службою видано погодження № 3057 від 23.03.2018 Державній екологічній інспекції України для проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у відношенні АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО». За зазначеним погодження перевірка не відбулася.

До відповіді на відзив позивачем надано копії вищевказаних погоджень, які можуть свідчити про неоднаковий підхід органу державного нагляду (контролю) до організації проведення заходів державного нагляду (контролю).

Відповідно до статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Статтею 73 КАС України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Надані копії погоджень не містять обставин, які підтверджують чи спростовують правомірність дій відповідача та не стосуються предмету доказування у даній справі, а тому не беруться судом до уваги.

Згідно з частиною 2 статті 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

На думку суду, в даному випадку суб'єктом владних повноважень порушено принцип юридичної визначеності (legal certainty), який є невід'ємним елементом принципу правової держави та верховенства права. Як зазначено у справі Black Clawson Ltd. v. Papierwerke AG, (1975) AC 591 at 638, сприйняття верховенства права як конституційного принципу вимагає того, аби будь-який громадянин, перед тим, як вдатися до певних дій, мав змогу знати заздалегідь, які правові наслідки настануть.

Сутність принципу правової визначеності Європейський суд визначив як забезпечення передбачуваності ситуації та правовідносин у сферах, що регулюються, цей принцип не дозволяє державі посилатись на відсутність певного правового акта, який визначає механізм реалізації прав і свобод громадян, закріплених у конституційних та інших актах.

Як зазначив Європейський суд у справі Yvone van Duyn v. Home Office, принцип правової визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатись на зобов'язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов'язання містяться в законодавчому акті, якій загалом не має автоматичної прямої дії.

Така дія названого принципу пов'язана із іншим принципом - відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатись на власне порушення зобов'язань для запобігання відповідальності.

На державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії", заява N 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії", заява N 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах ("Онер'їлдіз проти Туреччини", п. 128, та "Беєлер проти Італії", п. 119).

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків ("Лелас проти Хорватії", п. 74).

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, усі рішення та дії суб'єкта владних повноважень мають підзаконний характер, тобто повинні бути прийняті (вчинені) на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладе, суд приходить до висновку, що позовна заява Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» підлягає задоволенню повністю.

Згідно з вимогами частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір відповідно до платіжного доручення № НОМЕР_1 від 19.12.2018 у сумі 5286,00 грн.

Керуючись статтями 2, 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 241-246, 250 та 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» (69006, м. Запоріжжя, вул. Добролюбова, буд. 20, ) до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області (49010, м. Дніпро, вул. Лабораторна, буд. 69, ) про визнання дій протиправними, скасування наказу від 27.07.2018 №669-П і припису від 16.08.2018 №4-8482-5-3 - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної екологічної інспекції України у Дніпропетровській області (49010, м. Дніпро, вул. Лабораторна, буд. 69, ) № 669-П від 27.07.2018.

Визнати протиправними дії Державної екологічної інспекції України у Дніпропетровській області (49010, м. Дніпро, вул. Лабораторна, буд. 69, ) в частині проведення позапланової перевірки ВІДОКРЕМЛЕНОГО ПІДРОЗДІЛУ "ПРИДНІПРОВСЬКА ТЕПЛОВА ЕЛЕКТРИЧНА СТАНЦІЯ" Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» (69006, м. Запоріжжя, вул. Добролюбова, буд. 20, ) з 27 липня 2018 р. по 09 серпня 2018 року.

Визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області (49010, м. Дніпро, вул. Лабораторна, буд. 69, ) № 4-8482-5-3 від 16 серпня.

Стягнути на користь Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» (69006, м. Запоріжжя, вул. Добролюбова, буд. 20, ) сплачену суму судового збору у розмірі 5286 (пять тисяч двісті вісімдесят шість) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області (49010, м. Дніпро, вул. Лабораторна, буд. 69, ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення буде виготовлене у повному обсязі у відповідності до ч. 3 ст. 243 КАС України.

Рішення у повному обсязі складено та підписане суддею 27.03.2019.

Суддя Р.В. Сацький