Справа № 0840/4061/18
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2019 року (о 09 год. 30 хв.)

Справа № 0840/4061/18

м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Батрак І.В.,

за участю секретаря Лялько Ю.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальність «Молочно-жировий комбінат «Південний»

до Державної фіскальної служби України

до Головного управління ДФС у Запорізькій області

про визнання протиправними та скасування рішення, зобов’язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальність «Молочно-жировий комбінат «Південний» (далі – ТОВ «МЖК «Південний», позивач) звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Державної фіскальної служби України (далі – ДФС України, відповідач 1), до Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі – ГУ ДФС у Запорізькій області, відповідач 2), в якому з урахуванням уточнення просить:

визнати протиправними та скасувати Рішення відповідача 1 від 27.07.2018 №861975/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 02.07.2018; від 27.07.2018 №861969/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №43 від 04.07.2018; від 27.07.2018 №861965/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №48 від 05.07.2018; від 27.07.2018 №861964/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №49 від 05.07.2018;

зобов’язати відповідача 1 зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 4 від 02.07.2018, податкову накладну №43 від 04.07.2018, податкову накладну №48 від 05.07.2018, податкову накладну №49 від 05.07.2018;

зобов’язати відповідача 1 виключити позивача з переліку ризикових платників податків, режим «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок».

На обґрунтування позовних вимог у позовній заяві зазначає, що ТОВ «МЖК «Південний» надано до ДФС України всі документи щодо підтвердження не тільки реальності господарської операції з ТОВ «СТ АР ТРАНС», а й взагалі господарської діяльності Товариства. Всі документи, подані на адресу відповідача, цілком відповідають вимогам податкового законодавства, є достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстру податкових накладних. Вважає, що згідно з положеннями п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України обов’язок по визначенню підстав (тобто критеріїв ризиковості) зупинення реєстрації податкових накладних покладено на Кабінет Міністрів України, а не ДФС, при цьому, листи не є нормативно-правовими актами, вони мають лише інформативний характер і не встановлюють правових норм, тобто наразі не затверджені критерії оцінки ступеня ризиків платників податків у вигляді нормативно-правового акту, які б надавали право органам ДФС здійснювати зупинення реєстрації податкових накладних. Ураховуючи викладене, просить скасувати оскаржувані рішення Комісії ДФС України та зобов’язати відповідача 1 зареєструвати спірні податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх подання на реєстрацію, а також виключити позивача з переліку ризикових платників податків.

Ухвалою судді від 26.10.2018 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначене на 12 листопада 2018 року. Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву та повідомлено, що відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України неподання суб'єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

У період з 29.10.2018 по 19.11.2018 суддя Батрак І.В. була відсутня на роботі на підставі листка непрацездатності, що підтверджується довідкою від 20.11.2018 №02-35/18/64, у зв’язку із чим підготовче засідання призначене на 04 грудня 2018 року.

04 грудня 2018 року вирішено відкласти підготовче засідання по справі на 27 грудня 2018 року.

Відповідно до ухвали суду від 27.12.2018 продовжено строк підготовчого провадження та відкладене підготовче засідання на 11 лютого 2019 року.

Представники учасників справи у підготовче засідання кожен окремо 11.02.2019 звернулись до суду із клопотаннями (вх. №5435 та №5437) про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті та із заявами (вх. №5436 та №5446) про розгляд справи у письмовому провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Відзив на позовну заяву на адресу суду від відповідачів не надходив.

На підставі ч.6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвалою суду від 11.02.2018 закрито підготовче провадження у справі та вирішено подальший розгляд справи по суті здійснювати в порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

ТОВ «МЖК «Південний» зареєстровано юридичною особою 19.12.2017 Мелітопольською районною державною адміністрацією Запорізької області за №0005242, видами господарської діяльності якої згідно із даними Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України за КВЕД-2010 є Перероблення молока, виробництво масла та сиру (КЕД 10.51); Виробництво олії та тваринних жирів (КВЕД 10.41); Виробництво маргарину і подібних харчових жирів (КВЕД 10.42); Виробництво інших харчових продуктів (КВЕД 10.89); Діяльність посередників у торгівлі продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (КВЕД 46.17); Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами (КВЕД 46.33).

Так, з метою ведення господарської діяльності та у зв'язку з відсутністю власного рухомого та нерухомого майна, між ТОВ «МЖК «Південний» та ПП «Молокозавод - ОЛКОМ» було укладено договір оренди цілісного майнового комплексу №27/03/2018 від 27.03.2018, договір оренди обладнання №28/03/2018-0 від 27.03.2018 та договір оренди транспортних засобів №27/03/2018-ТЗ від 27.03.2018, відповідно до умов яких 25 червня 2018 року ТОВ «МЖК «Південний» було прийнято в тимчасове платне користування рухоме та нерухоме майно для здійснення своєї господарської діяльності, що підтверджується актом приймання-передачі цілісного майнового комплексу від 25.06.2018, актом приймання-передачі обладнання від 25.06.2018, актом приймання-передачі транспортних засобів від 25.06.2018.

Протягом червня-липня 2018 року ТОВ «МЖК «Південний» було сформовано штат працівників та прийнято ня роботу 223 особи, що підтверджується звітом про суми нарахованої заробітної плати (доходи, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів, який подається до ДФС щомісячно в електронному вигляді через програмне забезпечення M.E.DOC.

Із пояснень представника позивача встановлено, що маючи рухоме та нерухоме майно в користуванні та штат кваліфікованих працівників, товариство з 01 липня 2018 року розпочало свою господарську діяльність з виплатою всіх податків та зборів.

Крім того, 01.07.2018 відповідно до витягу з реєстру платників ПДВ №063 сформованого 04.07.2018, ТОВ «МЖК « Південний» зареєстровано платником податку на додану вартість та присвоєно індивідуальний податковий номер 23.

Сировину для виробництва ТОВ «МЖК «Південний» закуповує у населення та у юридичних осіб, а саме: Товариство з обмеженою відповідальністю «40 РОКІВ – АГРО»; Приватне сільськогосподарське підприємство «Агрофірма «Росія», Приватне акціонерне товариство «Молочанське міжрайонне виробниче підприємство з племінної справи у тваринництві», Товариство з обмеженою відповідальністю «Агрофірма Мир», Державне підприємство «Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України №8», що саме відповідачами не заперечене. Пакувальні матеріали, тара, паливно-мастильні матеріали, запчастини, наповнювачі та інші компоненти та матеріали, які використовуються позивачем в виробничому процесі та для виробництва харчової продукції ТОВ «МЖК «Південний» закуповує у ТОВ «Солар» (паливо); ТОВ «ВТК Полімерцентр» (плівка для пакування); ТОВ «Лізоформ» (дезінфікуючі та миючі засоби); Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРТРАНСПОРТ ХАУЗ» (цукор); ТОВ «Стар и Ко» (тара для пакування продукції, та інші).

Так, для здійснення продажу виготовленої продукції між ТОВ «МЖК «Південний» (Постачальник) та ТОВ «СТ АР ТРАНС» (Покупець) був укладений договір поставки №10 від 01.07.2018, згідно з п. 1.1. якого постачальник зобов'язується в порядку та на умовах договору передавати у власність покупця молочну продукцію, продукти харчування в асортименті, а покупець зобов'язується прийняти і сплатити вартість товару на умовах договору. Відповідно до п. 6.3. зазначеного Договору, оплату у повному обсязі за поставлений товар покупець здійснює протягом 9 (дев’яти) банківських днів з моменту отримання товару.

Відповідно до умов вищевказаного Договору постачальник (позивач) здійснив поставку товару покупцю на загальну суму 86 993,50 грн., в т.ч. ПДВ в розмірі 14 498,92 грн., що підтверджується видатковими накладними № РН - 0000142 від 02.07.2018, № РН 0000857 від 04.07.2018, №РН - 0000871 від 05.07.2018, №РН - 0000875 від 05.07.2018.

Відповідно до приписів п. 201.10. ст. 201 Податкового кодексу України ТОВ «МЖК «Південний» при здійсненні господарських операцій складено податкові накладні:

- № 4 від 02.07.2018 та направлено через електронний кабінет 24.07.2018 для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- № 43 від 04.07.2018 та направлено через електронний кабінет 24.07.2018 для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- № 48 від 05.07.2018 та направлено через електронний кабінет 24.07.2018 для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- № 49 від 05.07.2018 та направлено через електронний кабінет 24.07.2018 для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних .

Через автоматизовану систему Єдине вікно подання електронних документів відповідачем направлено позивачу квитанції, в яких містилась інформація про зупинення реєстрації вказаних податкової накладних, відповідно до пункту 201.16 ст.201 Податкового кодексу України, оскільки зазначений розрахунок коригування відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку. Додатково зазначено: показник D=0, Р=0.

На підтвердження здійснення господарської операції за вказаними податковими накладними, позивачем були направлені повідомлення щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій з копіями документів та поясненнями, зокрема: повідомлення №4 від 26.07.2018 про надання пояснень та копій документів щодо ПН № 4 від 02.07.2018, повідомлення № 13 від 26.07.2018 про надання пояснень та копій документів щодо ПН № 43 від 04.07.2018, повідомлення № 15 від 26.07.2018 про надання пояснень та копій документів щодо ПН № 48 від 05.07.2018, повідомлення № 16 від 26.07.2018 про надання пояснень та копій документів щодо ПН № 49 від 05.07.2018, реєстрацію яких зупинено. Також в електронному вигляді разом із поясненнями контролюючому органу позивачем були надіслані додаткові документи: договори поставки сировини, договори поставки тари, договори поставки допоміжних речовин для виробництва, договори поставки товару, відповідні видаткові накладні, накази про прийняття на роботу директора, головного бухгалтера та бухгалтера, що здійснює реєстрацію ПН, договір оренди цілісного майнового комплексу, відомості з ЄДРПОУ, спеціалізовані ТТН на перевезення молочної сировини, декларація виробника, макет упаковки молочної продукції, платіжні доручення, виписки з банківського рахунку, що саме відповідачем не заперечене.

Однак, комісією ДФС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації прийнято спірні рішення про відмову в реєстрації податкових накладних, а саме: від 27.07.2018 №861975/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 02.07.2018; від 27.07.2018 №861969/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №43 від 04.07.2018; від 27.07.2018 №861965/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №48 від 05.07.2018; від 27.07.2018 №861964/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №49 від 05.07.2018. Причиною відмови в реєстрації, згідно з текстом рішень, було ненадання позивачем копій документів, а саме первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні (документи, які не надано підкреслити), розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Не погоджуючись з рішенням регіональної комісії ДФС, позивачем було оскаржено їх у адміністративному порядку та подані скарги від 27.07.2018, до яких додавалися всі пояснення та додатки у кількості, зазначеної у скарзі, однак Комісією з питань розгляду скарг були прийняті рішенням про залишення скарг без задоволення та рішення комісії контролюючого органу про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних – без змін.

Вважаючи прийняті відповідачем рішення про відмову у реєстрації податкових накладних № 4 від 02.07.2018, №43 від 04.07.2018, №48 від 05.07.2018, №49 від 05.07.2018 протиправними позивач звернувся до суду із даним позовом про їх скасування та зобов’язання відповідача зареєструвати вказані податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також виключити позивача з переліку ризикових платників податків.

Ураховуючи викладене, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі – Податковий кодекс України).

Відповідно до підпункту 16.1.2, 16.1.3 пункт 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов'язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов'язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Відповідно до підпунктів а пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України об'єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об'єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об'єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю.

Датою виникнення податкових зобов'язань з постачання товарів/послуг вважається згідно з приписами норми пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов’язань платник податку зобов’язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов’язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 (далі – Порядок №1246), податкова накладна є електронним документом, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 зазначеного вище Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов’язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

У відповідності до приписів, наведених у пункті 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.

21 лютого 2018 року постановою Кабінету Міністрів України № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації (пункт 12).

Як вбачається з матеріалів справи, реєстрація спірних податкових накладних була зупинена із посиланням на пп. 1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку.

Так, згідно зі змісту вказаних квитанцій, підставою для зупинення реєстрації податкової накладної були висновки податкового органу, що податкова накладна відповідає критеріям оцінки ступеня ризиків, визначених підпунктом 1.6. пункту 1 Критеріїв ступеня оцінки ризиків. Запропоновано подати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН.

Відповідно до підпунктом 1.6. пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку, оприлюднених листом ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18, комісії Головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

1) платник податку зареєстрований (перереєстрований)з а адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);

2) дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;

3) платник податку-юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

4) платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб'єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

5) платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

6) платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України;

7) наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Суд звертає увагу, що в зазначених квитанціях відповідачем не наведено конкретний підпункт обставини, визначеної пп.1.6 п.1 Критерії ризику для зупинення реєстрації податкової накладної.

Між тим, не наведення відповідачем однозначної підстави зупинення реєстрації податкової накладної за переліком наведеним в підпункту 1.6. пункту 1 Критеріїв ризику є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним конкретним переліком відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладеної, а не будь-яких на власний розсуд.

Належної мотивації підстав та причин віднесення ТОВ «МЖК «Південний» до ризикових платників податків відповідно до підпункту 1.6. пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку, спірні Рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних не містять. Відсутня така інформація і у Квитанціях про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, відповідачем не доведено, а судом не встановлено наявність підстав для зупинення реєстрації складених позивачем податкових накладних № 4 від 02.07.2018, №43 від 04.07.2018, №48 від 05.07.2018, №49 від 05.07.2018.

Відповідачем у квитанціях про зупинення реєстрації податкової накладної всупереч пп.201.16.1 п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України не визначено, за якою конкретно підставою, з переліку наведеному в підпункті 1.6. пункту 1. Критеріїв оцінки ступеня ризиків відповідач дійшов висновку про наявність підстав для їх зупинення та не вказано які конкретно документи, які б були б достатніми для реєстрації цієї податкової накладної, та які документи позивачу слід додатково надати.

Між тим, позивач, одержавши квитанції про зупинення реєстрації цих податкових накладних, все ж у межах строку, встановленого Законом, направив до контролюючого органу пояснення та копії документів на підтвердження реальності здійснення операції щодо постачання товару, зазначеного у податкових накладних, реєстрація яких зупинена.

Проте, Комісія регіонального рівня - комісія ГУ ДФС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, розглянувши ці документи, прийняла Рішення від 27.07.2018 №861975/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 02.07.2018; від 27.07.2018 №861969/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №43 від 04.07.2018; від 27.07.2018 №861965/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №48 від 05.07.2018; від 27.07.2018 №861964/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №49 від 05.07.2018.

Слід зазначити, що відповідно до пункту 21 Порядку №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування є:

1) ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;

2) ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

3) надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Аналіз наведених правових норм дає підстав для висновку, що рішення Комісії Державної фіскальної служби України повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.

При цьому, як вбачається зі змісту вказаних рішень, підставою для відмови податковим органом позивачу у реєстрації податкових накладних є ненадання платником податку копій документів, а саме:

1) первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентиризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт-послуг), з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

2) розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Стосовно ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентиризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт-послуг), з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні, суд зазначає, що в приписці до даного пункту, у дужках, зазначено, що документи, які не надано платником необхідно підкреслити. Між тим, рішення відповідача не містить жодних підкреслень, що свідчить про не надання комісією належної оцінки вирішенню питання, які ж саме документи платником податку не було подано, і яким чином це унеможливило реєстрацію податкової накладної в ЄРПН.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт критеріїв оцінки без наведення відповідного підпункту є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Щодо ненадання платником податку копій розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків суд зазначає, що відсутність певного документа чи ненадання його контролюючому органу не може бути підставою для відмови в реєстрації податкової накладної, за умови що інші документи підтверджують проведення господарської операції.

На підтвердження оплати за поставку на ТОВ «СТ АР ТРАНС» товару, позивачем до матеріалів справи надано платіжне доручення №810 від 23.07.2018 на суму 200 173,00 грн. та виписку з банківського рахунку у ПАТ «Альфа-банк».

На думку суду позивачем надано всі необхідні та достатні документи для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН.

Суд акцентує увагу, що в порядку виконання обов’язку, встановлено частиною другою статті 77 КАС України, відповідачем не спростовано фактичне виконання спірних операцій та не доведено зворотного.

Оцінюючи вищевикладені обставини, суд приходить до висновку, що рішення Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 27.07.2018 №861975/41816252; від 27.07.2018 №861969/41816252; від 27.07.2018 №861965/41816252; від 27.07.2018 №861964/41816252 є протиправними та підлягають скасуванню.

З 01 січня 2018 року пункт 201.16 статті 201 Податкового кодексу України викладено в новій редакції, згідно якої реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктів 19, 20 Порядку №1246, в редакцій на час вирішення спору по суті, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов’язання ДФС зареєструвати розрахунки коригування в ЄРПН.

Відтак, оскільки рішення Комісії ДФС України про відмову у реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в ЄРПН від 27.07.2018 №861975/41816252; від 27.07.2018 №861969/41816252; від 27.07.2018 №861965/41816252; від 27.07.2018 №861964/41816252, як встановлено вище, підлягають скасуванню, то, відповідно, з урахуванням положень пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 29.12.2010 № 1246, суд приходить до висновку про задоволення позову в частині зобов’язання відповідача 1 в Єдиному реєстрі податкових накладних зареєструвати податкові накладні № 4 від 02.07.2018, №43 від 04.07.2018, №48 від 05.07.2018, №49 від 05.07.2018 датою їх фактичного надсилання.

Разом із тим, суд вважає необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню позовні вимоги в частині зобов’язання відповідача 1 виключити позивача з переліку ризикових платників податків, режим «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок»

На виконання пункту 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄДРПН, ДФС України наказом № 144 від 21.03.2018 (який втратив чинність згідно з наказом Державної фіскальної служби України від 03.08.2018 № 523, однак був чинний на момент прийняття оскаржуваних рішень) затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків.

У Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків зазначено, що: «Усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України.

Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з підпунктом 1.6 Критеріїв.

Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов'язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з підпунктом 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.

За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платників з ознаками ризиковості.

У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному підпунктом 1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій.

Якщо суб'єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пунктами 1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним підпунктом 1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії.

Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" згідно з підпунктом 1.6 Критеріїв».

При цьому, законодавцем встановлено наступний порядок прийняття рішення відповідними Комісіями про віднесення платника податків до переліку ризикових платників податків.

Відповідно до пунктом 7 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, затвердженого постановою Кабміну № 117 від 21.02.2018, комісія контролюючого органу складається з голови, заступника голови, секретаря та не менше ніж семи членів.

Засідання комісії контролюючого органу є правомочним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу. Рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови комісії, секретарем комісії та членами комісії, які брали участь у засіданні (пункт 17 Порядку).

Протокол засідання комісії контролюючого органу повинен містити перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення (пункт 23 Порядку).

Аналіз наведеного дає підстави для висновку про те, що у разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному пунктом 1.6 Критеріїв, включення його до переліку ризикових платників податку відбувається виключно за рішенням відповідної Комісії, яке приймається на її засіданні та оформлюється протоколом. Протокол підписується уповноваженими на те особами, які визначені пунктом 17 вказаного Порядку. До протоколу засідання Комісій обов'язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.

Суд зауважує на тому, що відповідне протокольне рішення та податкова інформація, на підставі якої воно прийняте відсутні у матеріалах справи, як і нормативні обґрунтування позовних вимог позивача в цій частині.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб’єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов’язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об’єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв’язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб’єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності своїх рішень, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до частини третьої статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

У зв’язку із частковим задоволенням позовних вимог, суд вважає за необхідне стягнути на користь ТОВ «МЖК «Південний» документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору за рахунок бюджетних асигнувань ДФС України та ГУ ДФС у Запорізькій області пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 9, 137, 139, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд –

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальність «Молочно-жировий комбінат «Південний» (72312, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. М. Грушевського, буд. 17, ) до Державної фіскальної служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ), до Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 166, ) про визнання протиправними та скасування рішення, зобов’язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати та скасувати Рішення комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 27.07.2018 №861975/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 02.07.2018; від 27.07.2018 №861969/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №43 від 04.07.2018; від 27.07.2018 №861965/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №48 від 05.07.2018; від 27.07.2018 №861964/41816252 про відмову в реєстрації податкової накладної №49 від 05.07.2018.

Зобов’язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 4 від 02.07.2018, податкову накладну №43 від 04.07.2018, податкову накладну №48 від 05.07.2018, податкову накладну №49 від 05.07.2018, за датою їх подання.

В решті позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальність «Молочно-жировий комбінат «Південний» за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України судові витрати в сумі 3 524,00 грн. (три тисячі п’ятсот двадцять чотири гривні 00 копійок).

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальність «Молочно-жировий комбінат «Південний» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Запорізькій області судові витрати в сумі 3 524,00 грн. (три тисячі п’ятсот двадцять чотири гривні 00 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя І.В. Батрак