Справа № 826/11238/17
Суддя: Клименчук Н.М.
Дата ухвалення: 2019-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову в роз'ясненні рішення суду

21 лютого 2019 року м. Київ № 826/11238/17

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі колегії суддів: головуючого Клименчук Н.М., суддів: Костенка Д.А., Каракашьяна С.К., за участю секретаря Артеменко В.В., та представників:

представника заявника: ОСОБА_1

розглянувши у судовому засіданні заяву про роз'яснення судового рішення в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_2
доСекретаріату Кабінету Міністрів України
про визнання протиправними дій, зобов'язати вчинити дії
В С Т А Н О В И В:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.04.2018 року адміністративний позов ОСОБА_2 задоволено повністю. Визнано протиправною бездіяльність Секретаріату Кабінету Міністрів України щодо не оприлюднення на офіційному веб-сайті Кабінету Міністрів України (Єдиний веб- портал органів виконавчої влади, Урядовий портал) електронної петиції ОСОБА_2 № 41/001306-01еп від 05.09.2017р. під заголовком "Не надавати статусу пам'ятки графіті з пропагандою війни" та зобов'язати Секретаріат Кабінету Міністрів України оприлюднити на офіційному веб-сайті Кабінету Міністрів України (Єдиний веб- портал органів виконавчої влади, Урядовий портал) електронну петицію ОСОБА_2 № 41/001306-01еп від 05.09.2017р. під заголовком "Не надавати статусу пам'ятки графіті з пропагандою війни".

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 28.08.2018 року рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.04.2018 року залишено без змін.

В подальшому, представником Секретаріату Кабінету Міністрів України через відділ документообігу (канцелярію) подано заяву про роз'яснення судового рішення від 12.04.2018 року в адміністративній справі №826/11238/17.

На підставі частини третьої статті 254 КАС України судом ухвалено здійснити розгляд заяви про роз'яснення судового рішення у відкритому судовому засіданні з повідомленням сторін.

У судовому засіданні 21 лютого 2019 року представник відповідача подану заяву підтримав.

Позивач у призначене судове засідання щодо розгляду заяви представника Секретаріату Кабінету Міністрів України про роз'яснення судового рішення не прибув. Втім, подав клопотання щодо розгляду зазначеної заяви без його участі, а також, просив суд відмовити у її задоволенні.

Вирішуючи заяву представника Секретаріату Кабінету Міністрів України про роз'яснення рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.04.2018 року в адміністративній справі №826/11238/17, суд виходить з такого.

Відповідно до ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Ухвалу про роз'яснення судового рішення або відмову у його роз'ясненні може бути оскаржено.

Колегія суддів зазначає, що конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим Кодекс адміністративного судочинства України не містить, а зі змісту приписів ст. 254 КАС України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

В п.19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 р. "Про судове рішення в адміністративній справі" зазначено, що роз'яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз'ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Колегія суддів вказує на те, що необхідність роз'яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.

Згідно п.6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" № 7 від 20.05.2013р. зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Колегія суддів зазначає, що підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз'яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Відтак, відповідно до норм чинного законодавства роз'ясненню підлягають ті судові рішення, які є незрозумілими, містять суперечливі доводи.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 25 червня 2015 року у справі №К/800/14105/15, від 30 червня 2015 року у справі №К/9991/63961/11.

При цьому, конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, однак зі змісту норми слідує, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Проте, ознайомившись із заявою представника Секретаріату Кабінету Міністрів України, суд доходить до наступного висновку.

Як вбачається з пояснень представника Секретаріату Кабінету Міністрів, наданих у судовому засіданні, останній не згоден з самим рішенням, прийнятим судом за результатом розгляду справи по суті. Аналогічні пояснення містить й сама заява.

Втім, суд зазначає, що у разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення в порядку, передбаченому КАС України.

Зважаючи, що заявником не наведено, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, а зазначено про необхідність роз'яснення підстав для ухвалення вищевказаного судового рішення, що згідно чинного законодавства не може вважатись підставою для звернення до суду із заявою про роз'яснення виконання рішення, колегія суддів приходить до висновку про необґрунтованість заяви та відсутність підстав для її задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви представника Секретаріату Кабінету Міністрів України про роз'яснення рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 квітня 2018 року у справі №826/11238/17.

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно зі статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали складено та підписано 27.02.2019 року

Головуючий суддя Н.М. Клименчук

Судді Д.А. Костенко

С.К. Каракашьян