Справа № 240/3828/19
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2019-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 березня 2019 року м. Житомир справа № 240/3828/19

категорія 103000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В., розглядаючи позовну заяву Коростенського міського голови ОСОБА_1 до Офіційного представника ініціативної групи зі збору підписів щодо відкликання Коростенського міського голови ОСОБА_2 третя особа-Коростенська міська виборча комісія Житомирської області про скасування протоколів зборів виборців та визнання зборів виборців такими, що не відбулися,

встановив:

Коростенський міський голова ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Офіційного представника ініціативної групи зі збору підписів щодо відкликання Коростенського міського голови ОСОБА_2 в якому просить скасувати протокол зборів виборців виборчого округу м.Коростень Житомирської області від 03.02.2019 та визнати збори виборців такими, що не відбулися.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі за вказаною позовною заявою суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Необхідною умовою для відкриття судом провадження в адміністративній справі є наявність публічно-правового спору, наслідком якого є порушення прав свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб з боку суб'єктів владних повноважень.

Саме за захистом порушеного права особа вправі звернутись до суду.

В свою чергу, юрисдикція адміністративного суду поширюється на публічно-правові спори, а відповідно до ч.1 ст. 4 КАС України публічно правовим є спір, у якому:

- хоча б одна із сторін здійснює публічно-владні управлінські функції і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

- хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень.

- хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

Зі змісту вказаних статей випливає, що для спору, який має бути вирішений в порядку адміністративного судочинства, має бути уповноваження одного суб'єкта владно керувати поведінкою іншого суб'єкта (суб'єктів), а ці суб'єкти зобов'язані виконати вимоги та приписи такого владного суб'єкта. До юрисдикції адміністративних судів віднесені тільки ті публічно-правові спори, які виникають у зв'язку зі здійсненням суб'єктами владних повноважень віднесених до їх компетенції владних управлінських функцій, а не взагалі всіх функцій, які виконують суб'єкти владних повноважень.

При цьому, в розумінні абз.3 п.2 ч.1 ст.4 КАСУ спір містить ознаки публічно-правового, якщо у ньому хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

Основні засади, організацію і порядок проведення виборів депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, міських, районних у містах, сільських, селищних рад, сільських, селищних, міських голів та старост визначає Закону України "Про місцеві вибори" від 14.07.2015.

Відповідно до ч.1, 2 ст.11 Закону України "Про місцеві вибори" виборчий процес місцевих виборів (далі - виборчий процес) - це здійснення субєктами виборчого процесу відповідних місцевих виборів, визначеними у статті 12 цього Закону, виборчих процедур, передбачених цим Законом.

Початок виборчого процесу оголошується відповідною виборчою комісією у строки та в порядку, визначені цим Законом.

Виборчий процес включає такі етапи: 1) утворення одномандатних, територіальних виборчих округів; 2) утворення (у разі необхідності), формування складу територіальних виборчих комісій, утворення дільничних виборчих комісій; 3) складання списків виборців, їх перевірка та уточнення; 4) висування та реєстрація кандидатів; 5) проведення передвиборної агітації; 6) голосування у день виборів; 7) підрахунок голосів виборців, установлення підсумків голосування і результатів місцевих виборів.

У випадках, передбачених цим Законом, виборчий процес включає також такі етапи: 1) повторне голосування; 2) підрахунок голосів виборців, установлення підсумків повторного голосування і результатів місцевих виборів.

Виборчий процес завершується через 15 днів після дня офіційного оприлюднення результатів місцевих виборів у порядку, передбаченому цим Законом.

В контексті наведеного суд відмічає, що виборчий процес - це врегульована Конституцією та законами України специфічна діяльність суб'єктів виборчого процесу, спрямована на підготовку і проведення виборів з метою формування представницьких органів влади, що має здійснюватися в законодавчо визначеному процесуальному порядку та виключно у визначені строки.

Згідно ст.12 Закону субєктами виборчого процесу на відповідних місцевих виборах є: 1) виборець; 2) Центральна виборча комісія; 3) виборчі комісії, сформовані (утворені) відповідно до цього Закону або інших законів України, які уповноважені забезпечувати організацію та проведення відповідних місцевих виборів; 4) кандидати в депутати, кандидати на посади сільського, селищного, міського голови, старости; 5) місцева організація партії, яка висунула кандидата (кандидатів) для участі у відповідних місцевих виборах; 6) офіційний спостерігач від кандидата, від місцевої організації партії - субєкта відповідного виборчого процесу, від громадської організації, зареєстрований у порядку, встановленому цим Законом.

Позивач, як Коростенський міський голова звернувся до суду з позовом до Офіційного представника ініціативної групи зі збору підписів щодо відкликання Коростенського міського голови ОСОБА_2 в якому просить скасувати протокол зборів виборців виборчого округу м.Коростень Житомирської області від 03.02.2019 та визнати збори виборців такими, що не відбулися.

Разом з тим, ні позивач чи відповідач у даному випадку та у розумінні ст. 12 Закону України "Про місцеві вибори" не є суб'єктами виборчого процесу.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.273 КАСУ право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають субєкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші субєкти ініціювання референдуму.

Разом з тим, як встановлено, позивач до жодного з перелічених осіб не відноситься. При цьому, саме рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, членів цих комісій можуть бути предметом судового розгляду.

Згідно ст. 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Отже, судовому захисту підлягає суб'єктивне право особи, яке порушується у конкретних правовідносинах суб'єктом владних повноважень, який здійснює владні, управлінські функції.

Статтею 19 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: 1) спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження; 2) спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Особою, що здійснює публічно-владні управлінські функції, в розумінні адміністративного права, є суб'єкт владних повноважень або особа, яка проходить публічну службу.

Згідно п. 7 ст.4 Кодексу субєкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший субєкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Всупереч наведених процесуальних норм позивач не навів у чому полягає здійснення відповідачем владних, управлінських функцій у спірних правовідносинах.

Визначений позивачем відповідач у справі - Офіційний представник ініціативної групи зі збору підписів щодо відкликання Коростенського міського голови ОСОБА_2, виходячи з положень ст.19 КАСУ, не є суб"єктом владних повноважень, оскільки не здійснював публічно-владні управлінські функції, в розумінні адміністративного судочинства, а отже і протокол зборів виборців не є рішенням суб"єкта владних повноважень.

Таким чином, суд приходить до висновку, що зі змісту позовної заяви не можливо встановити за захистом якого порушеного права звернувся позивач до суду із вказаним позовом та у сфері яких відносин виник вказаний спір і чи носить він публічно-правовий характер.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

З огляду на це, для вирішення питання про відкриття провадження у справі, позивачу необхідно подати до суду уточнену позовну заяву з обґрунтуванням наявності у вказаному спорі ознак публічно-правового.

Крім того, правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (зі змінами та доповненнями, далі - Закон).

Відповідно до статті 2 Закону України "Про судовий збір", платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Аналіз наведеної норми дає підстави для висновку, що платником судового збору є виключно особа, яка звертаються до суду з позовом.

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову, зокрема платіжного доручення №179 від 19.03.2019 платником судового збору Виконавчий комітет Коростенської міської ради, а не особисто позивач , як особа яка за захистом своїх прав звернулася до суду з вказаним позовом.

Отже, судовий збір сплачено неналежною особою, що свідчить про те, що в порушення вказаних правових норм позивач не додав до позовної заяви документ про сплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом приписів пп. 1 п.3 ч. 2 ст. 4 Закону, ставка судового збору за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23.11.2018 № 2629-VIII прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року складає 1921 грн.

Отже, ставка судового збору за подання до суду цього позову позивачем становить 768,40 грн.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що при подачі даного позову до суду позивачем вимог ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України дотримано не було.

Частиною 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 169 вказаного Кодексу).

З огляду на викладене, позов необхідно залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду:

- уточненої позовної заяви з урахуванням вказаних в ухвалі недоліків у 2-х прим.

- доказу сплати судового збору в розмірі 768,40 грн. Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - УК у м.Житомирі/Житомир/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38035726; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - 4009; наявність відомчої ознаки - 84 Окружні адміністративні суди; найменування коду класифікації доходів бюджету - судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050); код класифікації доходів бюджету - 22030101. Документ на підтвердження доплати судового збору подається в оригіналі.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву Коростенського міського голови ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Капинос