Справа № 200/14569/18-а
Суддя: Голубова Л.Б.
Дата ухвалення: 2019-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2019 р. Справа№200/14569/18-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Голубової Л.Б., за участі секретаря судового засідання Грисюк І.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Донецького окружного адміністративного суду адміністративну справу

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Макена»

до Головного управління Держпраці у Донецькій області

про визнання протиправною та скасування постанови від 03 липня 2018 року № ДЦ 386/334/АВ/П/ТД-ФС

за участю:

представника позивача: Цолана В.Ю. - керівник,

представника відповідача: Кудлаєнко В.Г., за дов. від 02.01.2019 року

Товариство з обмеженою відповідальністю «Макена» звернулося до суду з позовом до Головного управління Держпраці у Донецькій області про визнання протиправною та скасування постанови від 03 липня 2018 року № ДЦ 386/334/АВ/П/ТД-ФС про накладення штрафу в розмірі 223 380,00 гривень.

В обґрунтування заявлених вимог, позивач зазначає, що 29.11.2018 року отримав постанову Центрального відділу державної виконавчої служби м. Маріуполь про відкриття виконавчого провадження від 08.11.2018 року ВП № 57629102, винесену при примусовому виконанні постанови Головного управління Держпраці у Донецькій області від 03 липня 2018 року № ДЦ 386/334/АВ/П/ТД-ФС про накладення штрафу в розмірі 223 380,00 гривень. На розрахунковий рахунок підприємства було накладено арешт, чим заблоковано роботу підприємства.

Зазначає, що в межах кримінального провадження № 0000100 від 22.03.2017 року в аптечних закладах ТОВ «Макена» 27.02.2018 року були проведені обшуки, затримана частина працівників, вилучені без опису документи та ключі від приміщень. Слідство по вказаному кримінальному провадженню закінчено 17.08.2018 року, а матеріали передані до суду, ніяких рішень не прийнято.

ТОВ «Макена» не працювало після обшуків з 27.02.2017 року по 01.08.2018 року. Передати документи з кримінального провадження № 0000100 від 22.03.2017 року Головному управлінню Держпраці у Донецькій області, на думку позивача, є порушенням ст. 222 КПК України, що могло потягнути за собою порушення кримінального провадження за ст. 387 КК України, однак, відповідачем згідно матеріалів кримінального провадження № 0000100 від 22.03.2017 року проведено інспекційне відвідування ТОВ «Макена» без виїзду на підприємство та без опитування працівників підприємства та складено акт, який не вручений керівнику підприємства позивача.

Постанова від 03 липня 2018 року № ДЦ 386/334/АВ/П/ТД-ФС про накладення штрафу в розмірі 223 380,00 гривень також відповідачу не вручалася.

З зазначених причин позивач просить задовольнити позовні вимоги та визнати протиправною та скасувати постанову від 03 липня 2018 року № ДЦ 386/334/АВ/П/ТД-ФС.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 21 грудня 2018 року у задоволенні заяви про забезпечення адміністративного позову відмовлено.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 21 грудня 2018 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 16 січня 2019 року.

Розпорядженням від 14 січня 2019 року № 59 проведено повторний автоматичний розподіл справ, у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю судді Мозгової Н.А. За результатами повторного автоматичного розподілу вказаної судової справи, справу передано на розгляд судді Ушенка С.В.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 17 січня 2019 року прийнято до провадження адміністративну справу № 200/14569/18-а та призначено підготовче засідання на 05 лютого 2019 року.

Розпорядженням від 25 січня 2019 року № 170 проведено повторний автоматичний розподіл справ, у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю судді Ушенка С.В. За результатами повторного автоматичного розподілу вказаної судової справи, справу передано на розгляд судді Голубовій Л.Б.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 28 січня 2019 року прийнято до провадження адміністративну справу № 200/14569/18-а.

05 лютого 2019 року в судовому засіданні, протокольною ухвалою суду відкладено підготовче засідання на 20 лютого 2019 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 20 лютого 2019 року продовжено строк підготовчого засідання на тридцять днів та відкладено підготовче засідання на 13 березня 2019 року.

13 березня 2019 року в судовому засіданні, протокольною ухвалою суду відкладено підготовче засідання на 19 березня 2019 року.

19 березня 2019 року в судовому засіданні, протокольною ухвалою суду закрито підготовче провадження.

Представником відповідача надано письмовий відзив (а.с. 39-47). В обґрунтування незгоди з позовними вимогами зазначає, що на підставі пп. 4 п. 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. № 295 посадовими особами Головного управління Держпраці у Донецькій області на підставі наказу від 11.06.2018р. № 639 було здійснено інспекційне відвідування ТОВ «Макена», за результатами якого було прийнято постанову від 03 липня 2018 року № ДЦ 386/334/АВ/П/ТД-ФС про накладення штрафу за порушення законодавства про працю.

Зокрема, інспекційне відвідування позивача проведено за повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю.

Зазначає, зо згідно до пункту 11 Порядку Інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно, без попереднього повідомлення мають право:

1) під час проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, самостійно і в будь-яку годину доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об'єкта відвідування, в яких використовується наймана праця;

2) ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, невиїзного інспектування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об'єктом відвідування їх копії або витяги;

3) наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об'єкта відвідування запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення;

4) за наявності ознак кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспектора праці залучати працівників правоохоронних органів;

5) на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування;

6) фіксувати проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин засобами аудіо-, фото- та відеотехніки;

7) отримувати від державних органів інформацію, необхідну для проведення інспекційного відвідування, невиїзного інспектування.

Наголошує, що Головне управління Держпраці у Донецькій області має право відповідно до чинного законодавства проводити перевірки суб'єктів господарювання на предмет дотримання вимог саме законодавства про працю у формі інспекційних відвідувань, не попереджуючи роботодавці, оскільки це може завдати шкоди виконанню їхніх обов'язків.

Зазначає, що згідно отриманих даних від ГУ ПФУ в Донецькій області провізор ОСОБА_3 та фармацевт ОСОБА_4 не підлягали загальнообов'язковому соціальному страхуванню, звітність за вказаних працівників ТОВ «Макена» не подавалась.

Таким чином, на думку відповідача, ТОВ «Макена» допустило до роботи без укладання трудового договору провізора ОСОБА_3 та фармацевта ОСОБА_4, яких ідентифіковано слідчим управлінням ГУНП в Донецькій області на наданих відповідачу відеоматеріалах.

З зазначених причин відповідач вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст. 72-79 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Макена» зареєстровано як юридичну особу з кодом 23035219 з 31.01.1995 року, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (а.с. 12).

Основним видом діяльності ТОВ «Макена» є роздрібна торгівля фармацевтичними товарами, про що зазначено у виписці.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення).

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці встановлено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов'язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Згідно пункту 7 Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Наказом Державної служби України з питань праці від 04 лютого 2016 року № 8 затверджено Положення про Головне управління Держпраці у Донецькій області.

Згідно з пунктом 1 Положення про Головне управління Держпраці у Донецькій області, Головне управління Держпраці у Донецькій області (далі - Управління Держпраці) є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується.

Повноваження Управління Держпраці поширюються на територію Донецької області.

Суд зазначає, що до утворення Державної служби України з питань праці існувало дві окремі служби, зокрема, Держпраці України з територіальними Державним інспекціями з питань праці, яка здійснювала контроль за додержанням законодавства про працю з таких основних питань: про трудовий договір і ведення трудових книжок; про робочий час і час відпочинку; про оплату праці, гарантії і компенсації; про укладання та виконання галузевих і регіональних угод, колективних договорів; про трудові відносини у разі банкрутства та приватизації підприємств; про відшкодування шкоди, заподіяної працівникові каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, пов'язаним з виконанням ним трудових обов'язків; про працю жінок, молоді, інвалідів та інших категорій громадян, які потребують соціального захисту; про трудову дисципліну і матеріальну відповідальність працівників; про виплату працівникам допомоги з державного соціального страхування та Держгірпромнагляд України з територіальними управліннями Держгірпромнагляду, який забезпечував реалізацію державної політики з промислової безпеки, охорони праці, державного гірничого нагляду, охорони надр та державного регулювання у сфері безпечного поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення.

Виходячи з різних функцій, основним нормативним актом, на підставі якого діяли інспекції з питань праці був Кодекс законів про працю України, а управління Держгірпромнагляду діяли на підставі Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

З дати затвердження Положення про Державну службу України з питань праці, тобто, з 11 лютого 2015 року функції зазначених двох органів фактично об'єднані.

Відповідно до направлення на проведення інспекційного відвідування ТОВ «Макена» від 11.06.2018 року № 405/04.1/15-14-12, яке підписано заступником начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області (а.с. 56), виданого на підставі наказу начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області від 11.06.2018 року № 639 (а.с. 55), посадовим особам Головного управління Держпраці у Донецькій області доручено в період з 12.06.2018 року протягом двох робочих днів провести інспекційне відвідування дотримання вимог законодавства про працю ТОВ «Макена». Направлення вручено директору ТОВ «Макена» 12.06.2018 року в приміщенні карного розшуку в м. Маріуполь ГУНА, про що свідчить його підпис на направленні (а.с. 56 зв.бік).

Суд зазначає, що правовою підставою наказу на проведення інспекційного відвідування вказано пп. 1 п. 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року № 295 «Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Згідно вказаної норми - постанови КМУ № 295 інспекційні відвідування проводяться за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю.

В наказі на проведення інспекційного відвідування від 11.06.2018 року № 639 не міститься посилань на конкретні повідомлення, проте відповідачем наданий лист старшого слідчого управління ГУНП в Донецькій області М.А. Кашлач від 04.04.2018 року № 2704/20-2018, на підставі якого прийнятий наказ від 11.06.2018 року № 639 (а.с. 119-121).

Фактично вказаним листом слідчий зобов'язав Головне управління Держпраці у Донецькій області провести інспекційне відвідування ТОВ «Макена» та інших господарюючих суб'єктів з посиланням на норми КПК України.

13.06.2018 року інспекторами праці ОСОБА_6, ОСОБА_7 складено акт № ДЦ 386/334/АВ інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) ТОВ «Макена» (а.с. 89-102). В акті зазначено, що інспекційне відвідування проведено в присутності директора ТОВ «Макена», однак підпису вказаної особи акт не містить. Не надано відповідачем доказів вручення акту від 13.06.2018 року позивачу. Відповідно до пояснень сторін інспекційне відвідування відбувалося не за адресою місцезнаходження ТОВ «Макена», оскільки у період проведення обшуків з 27.02.2017 року по 01.08.2018 року підприємство не працювало, про що свідчать накази директора підприємства від 02.03.2018 року № 3 та від 01.08.2018 року № 5 (а.с. 70-71), пояснення директора ТОВ «Макена» на ім'я начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області (а.с. 63) та протоколи обшуку від 27.02.2018 року (а.с. 82-86).

В акті відвідування зазначено про порушення ч. 3 ст. 24 та ст. 253 КЗпП України, враховуючи вищевикладену інформацію та відеоматеріали, надані слідчим управлінням ГУНП в Донецькій області, ідентифіковано (встановлено) фізичних осіб ОСОБА_8, ОСОБА_4, яких ТОВ «Макена» допустило до роботи без укладання трудового договору.

З наведеного слідує, що фактично перевірка позивача не проводилася, працівники позивача не опитувалися. Представник відповідача зазначила, що достатньою підставою для вставлених актом інспекційного відвідування порушень є відеозаписи, надані слідчим з кримінальної справи (а.с. 115, 125), протоколи про результати проведення аудіо-, відео контролю щодо провізора ОСОБА_3 від 02.02.2018 року № 152т та ОСОБА_9, тобто, іншої особи, виходячи з прізвища, від 18.04.2018 року № 547т (а.с. 64-65), пояснення ОСОБА_4 надані начальнику СУ ГУПН в Донецькій області та підписані не нею, адвокатом ОСОБА_10(а.с. 66-67).

Разом з тим, відповідно до заяви ОСОБА_3 від 15.02.2019 року, нотаріально посвідченої приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Слащевим А.Г., ОСОБА_3 ніколи не працювала в ТОВ «Макена». В аптеці ТОВ «Макена» працювала її дочка ОСОБА_12 (а.с. 80).

Відповідно до заяви ОСОБА_4 від 15.02.2019 року, наданої на адресу суду, зазначена особа працює в аптеці, що належить ФОП ОСОБА_13 пояснення на адресу начальнику СУ ГУПН в Донецькій області нею не підписувалися (а.с. 81).

На відеозапису, наданому відповідачем якась жінка продає покупцю певні ліки, однак адреси аптеки і назви господарюючого суб'єкту, якому належить аптека не наведено, як і адреси, за якою знаходиться аптека в якій здійснюється відеозапис.

В протоколах про результати проведення аудіо-, відео контролю від 02.02.2018 року № 152т та від 18.04.2018 року № 547т зазначена адреса: АДРЕСА_1, при цьому, як зазначено судом вище, протоколи містять різні прізвища провізора: ОСОБА_3 та ОСОБА_9

Спірним питанням даної справи є можливість проведення інспекційного відвідування без виїзду на підприємство та опитування працівників на підставі доказів, одержаних із кримінальної справи.

Суд зазначає, що спосіб та форми здійснення заходів державного нагляду (контролю) встановлюються виключно законами.

У відповідності до частини першої статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює Держпраці та її територіальні органи, в тому числі й Головне управління Держпраці у Донецькій області у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року №295 «Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Порядок № 295).

Відповідно до п. 2 Порядку № 295 державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Підпунктом 2 п. 14 Порядку № 295 встановлено, що під час проведення інспекційного відвідування об'єкт відвідування має право не допускати до проведення інспекційного відвідування у разі якщо на офіційному веб-сайті Держпраці відсутні рішення Мінсоцполітики про форми службового посвідчення інспектора праці, акта, довідки, припису, вимоги, перелік питань, що підлягають інспектуванню.

Такого права відповідач позивачу не надав.

Крім того, певні обставини повинні бути підтверджені належними для них засобами доказування. Матеріали кримінального провадження, по яких не винесено судових рішень не можуть служити доказами вчинення позивачем порушень КЗпП України.

Суд зазначає, що відеозапис, наданий до матеріалів справи, не надає повної інформації щодо подій, був створений не під час перевірки ТОВ «Макена». Відтак, вказаний відеозапис із матеріалів кримінального провадження, не є належним та допустимим доказом у розумінні КАС України. В акті інспекційного відвідування від 13.06.2018 року зазначено про відеозапис, але не зазначено, на який пристрій він був здійснений.

Суд звертає увагу на те, що зазначений відеозапис не був долучений та не направлений позивачу разом з актом інспекційного відвідування.

На підставі вказаного акту від 13.06.2018 року 03 липня 2018 року заступником керівника головного управління Держпраці у Донецькій області прийнято постанову № ДЦ 386/334/АВ/П/ТД-ФС про накладення на ТОВ «Макена» штрафу в розмірі 223 380,00 гривень (а.с. 61). Правовою підставою зазначено ст. 259 КЗпП України, п. 8 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою КМУ від 17.07.2013 року № 509, абз. 2 ч. 2 ст. 256 КЗпП України.

Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затверджений постановою Кабінетом Міністрів України № 509 від 17 липня 2013 року (далі по тексту Порядок № 509), визначає механізм накладення на суб'єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України «Про зайнятість населення» (далі - штрафи).

Пунктом 2 Порядку № 509 визначено, що штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об'єднаних територіальних громад та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи можуть бути накладені на підставі: рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації; акта про виявлення під час перевірки суб'єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу, виконавчого органу міської ради міста обласного значення та сільської, селищної, міської ради об'єднаної територіальної громади; акта документальної виїзної перевірки ДФС, її територіального органу, в ході якої виявлені порушення законодавства про працю.

Відповідно до п. 3, 4, 5 Порядку № 509 уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу (далі - справа).

Справа розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд.

У разі надходження від суб'єкта господарювання або роботодавця, щодо якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений уповноваженою посадовою особою, але не більше ніж на 10 днів.

Згідно п. 6 Порядку № 509 про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб'єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п'ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Пунктом 7 цього Порядку визначено, що справа розглядається за участю представника суб'єкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено. Справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.

Розгляд справи розпочинається з представлення уповноваженої посадової особи, яка її розглядає. Зазначена особа роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Під час розгляду справи заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішується питання щодо задоволення клопотання.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі акта, зазначеного в пункті 3 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Розгляд справ на підставі акта про виявлення під час перевірки суб'єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу, акта, зазначеного в абзаці п'ятому пункту 2 цього Порядку, здійснюється уповноваженими посадовими особами Держпраці та її територіальних органів.

Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінсоцполітики, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів суб'єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або видається його представникові, про що на ньому робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника. У разі надсилання примірника постанови поштою у матеріалах справи робиться відповідна позначка (п. 8 Порядку № 509).

Матеріали справи не містять доказів вручення позивачу ані акту інспекційного відвідування, ані постанови про накладення штрафу.

Надаючи оцінку правомірності постанови відповідача від 03 липня 2018 року про накладення штрафу на позивача, суд виходить з наступного.

Посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством (ч. 1 ст. 265 КЗпП України).

Згідно положень абзацу 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України, юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.

Згідно до приписів ст. 17 Закону «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Суд зазначає, що принцип обґрунтованості рішення суб'єкта владних повноважень полягає в тому, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, на оцінці всіх фактів та обставин, що мають значення. В рішенні № 37801/97 від 01 липня 2003 року по справі «Суомінен проти Фінляндії» Європейський суд вказав, що орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень, а в рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд відзначив, що у рішеннях судів та органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. В рішенні від 27 вересня 2010 року по справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» Європейський суд зазначив, що призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Як зазначено в рішенні по справі Black Clawson Ltd. v. Papierwerke AG, (1975) AC 591 at 638, сприйняття верховенства права як конституційного принципу вимагає того, аби будь-який громадянин, перед тим, як вдатися до певних дій, мав змогу знати заздалегідь, які правові наслідки настануть.

Крім того, суд враховує, що принцип презумпції невинуватості перш за все є гарантією процесуального характеру по кримінальних справах, але за висновками ЄСПЛ його сфера застосування є значно ширшою: він є обов'язковим не тільки для кримінального суду, який приймає рішення щодо обґрунтованості обвинувачення, але й для всіх інших державних органів. Так, на думку ЄСПЛ, замах на презумпцію невинуватості може виходити не тільки від суду чи судді, але й від інших публічних влад.

Висновок (а по суті констатація, якій не передували фактичне встановлення обставин, їх оцінка та аналіз) про порушення позивачем вимог чинного законодавства, здійснений без врахування всіх обставин та документів, що мали бути враховані при прийнятті оскаржуваної постанови.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність обставин, вказаних в акті інспекційного відвідування від 13.06.2018 року, за яких застосовується штраф, передбачений ст. 265 КЗпП України, що свідчить про невідповідність оскаржуваної постанови від 03.07.2017 року № ДЦ 386/334/АВ/П/ТД-ФС фактичним обставинам та положенням ст. 265 КЗпП України.

За вимогами ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно частини 3 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України у виняткових випадках залежно від складності справи складення рішення, постанови у повному обсязі може бути відкладено на строк не більш як десять, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - п'ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Відповідно до частини 4 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Керуючись ст.ст. 2, 17, 77, 90, 139, 242-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Макена» (місцезнаходження згідно даних з ЄДР: 87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Торгова, буд. 89, ) до Головного управління Держпраці у Донецькій області (місцезнаходження згідно даних з ЄДР: 85302, Донецька область, м. Покровськ, вул. Прокоф'єва, буд. 82, ) про визнання протиправною та скасування постанови від 03 липня 2018 року № ДЦ 386/334/АВ/П/ТД-ФС- задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у Донецькій області від 03 липня 2018 року № ДЦ 386/334/АВ/П/ТД-ФС.

Стягнути з Головного управління Держпраці у Донецькій області () за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Макена» () судові витрати з судового збору у розмірі 3406 (три тисячі чотириста шість) гривень 55 копійок.

Рішення прийняте в нарадчій кімнаті та проголошено його вступну та резолютивну частини в присутності представників сторін 19 березня 2019 року.

Рішення складено у повному обсязі та підписано 27 березня 2019 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Голубова Л.Б.