Справа № 826/9426/18
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2019-03-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/9426/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Пилипенко О.Є.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 лютого 2019 року, суддя Кузьменко А.І., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування наказу,-

У С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_2 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) від 21 грудня 2017 року №417 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт».

Свої вимоги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення прийнято в порушення статті 19 Конституції України, оскільки Кабінетом Міністрів України, як встановлено пунктом 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності», не було прийнято відповідного порядку, який б визначав механізм скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 лютого 2019 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС Україн у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження) суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 лютого 2019 року прийнято за правилами спрощеного позовного провадженння відповідно до ч. 1 ст. 257 КАС України.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов'язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що 10 лютого 2017 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстрував декларацію про початок виконання будівельних робіт із реконструкції нежитлових приміщень №1, 2 в групі приміщень №1 літ. «В» по вул. Академіка Туполєва, 18 е у місті Києві №КВ33.

21 грудня 2017 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відповідно до підпункту 5 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17 січня 2017 року №1817-VIII, на підставі листа Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 27 листопада 2017 року №0-10-0.411-17791/2-17 та акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об'єктом - земельною ділянкою від 10 листопада 2017 року №305-ДК/248/АП/09/01/-17 (вх. №073/8546 від 27 листопада 2017 року), листа Державного підприємства «Науково-дослідний і проектний інститут містобудування» від 11 грудня 2017 року №1300/1/1/7-07 (вх. №073/8963 від 11 грудня 2017 року), акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за №б/н, складеного 19 грудня 2017 року, видав наказ №417, яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція нежитлових приміщень №1, 2 в групі приміщень №1, літ. «В» по вул. Академіка Туполєва, 18 е, Святошинського району, м. Києва» від 10 лютого 2017 року №КВ33. Замовник - ОСОБА_2.

Позивач вважає, що відповідачем протиправно прийнято наказ про скасування реєстрації декларації про початок проведення будівельних робіт, що стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (надалі за текстом - "Закон № 3038-VI").

Відповідно до частини першої статті 31 Закону № 3038-VI, проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно із частиною першої статті 34 Закону № 3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю) - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Частиною восьмою статті 36 Закону № 3038-VI передбачено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Відповідно до частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI, в разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Процедура скасування декларації про початок виконання підготовчих робіт, декларації про початок виконання будівельних робіт встановлена Порядком № 466.

Відповідно до зазначеного нормативно-правового акта у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 15 Порядку № 466).

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу та виключає запис про її реєстрацію з єдиного реєстру протягом п'яти робочих днів з дня виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом.

Крім того, у пункті 15 Порядку, абзацами сьомим - десятим, передбачено також інші випадки, коли може бути скасовано декларацію.

Так, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, також може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

- подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт;

- отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником будівництва;

- встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до положень статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право також проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року N 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі Порядок № 553). Цей Порядок (у редакції чинній на дату виникнення правовідносин) визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За правилами пунктів 2,7,9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року, встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно із пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі звернення депутата Київської міської ради Ялового К.В. від 05 жовтня 2017 року №08/279/114-1249, яке надійшло до відповідача листом (вх. №073-8025 від 06 листопада 2017 року) від Київської місцевої прокуратури №10, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розпочав проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень №1, 2 в групі приміщень №1 літ. «В» по вул. Академіка Туполєва, 18е у місті Києві».

Замовником будівництва у декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 33 від 10 лютого 2017 року зазначено, що проектна документація на об'єкті «Реконструкція нежитлових приміщень №1, 2 в групі приміщень №1 літ. «В» по вул. Академіка Туполєва, 18е у місті Києві» розроблена Державним підприємством «Науково-дослідний і проектний інститут містобудування» (кваліфікаційний сертифікат серія АА №001324), яка в подальшому затверджена замовником 20 грудня 2016 року.

З акта перевірки складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №б/н від 19 грудня 2017 року слідує, що цільове призначення земельної ділянки - для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі.

Крім того, земельна ділянка, яка рішенням Київської міської ради від 29 вересня 2016 року №016/1110 площею 0,0749 га (кадастровий номер НОМЕР_1) передано гр. ОСОБА_2 в оренду на 10 років для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі на вул. Академіка Туполєва, 18 е у Шевченківському районі м. Києва (договір оренди земельної ділянки від 04 квітня 2017 року №244).

Під час обстеження встановлено, що на зазначеній земельній ділянці огородженій парканом відсутня нежитлова будівля, також на вказаній земельній ділянці ведуться будівельні роботи (облаштування фундаменту на дні котловану), доступ до неї обмежений, відповідальні особи на місці відсутні. За результатами обстеження вбачаються ознаки використання земельної ділянки не за цільовим призначенням та самовільного будівництва.

Відповідно до листа Головного управління Держгеокадастру у Київській області №0-10-0.411-17791/2-17 від 27 жовтня 2017 року та додатку, які надійшли у відповідь на лист Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва, встановлено, що на земельній ділянці з кадастровим номером НОМЕР_1, яка розміщена по вул. Академіка Туполєва, 18-е у місті Києві по всій площі земельної ділянки розпочато будівельні роботи (вирито котлован та розпочато будівництвом фундаменту), встановлена тимчасова споруда невизначеного призначення, ділянка огороджена металопрофільним парканом. Земельна ділянка використовується (кадастровий номер НОМЕР_1) з порушенням вимог пункту а) статті 96 Земельного кодексу України невиконання вимог щодо використання земельної ділянки за цільовим призначенням.

Згідно листа Державного підприємства «Науково-дослідний інститут і проектний інститут містобудування» від 11 грудня 2017 року №1300/1/1/7-07, який надійшов у відповідь на лист Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва, встановлено, що Державне підприємство «Науково-дослідний інститут і проектний інститут містобудування» не розробляло проектну документацію «Реконструкція нежитлових приміщень №№1, 2 в групі приміщень №1, літ. «В» по вул. Академіка Туполєва, 18-е у місті Києві».

При цьому, під час виїздів посадових осіб Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва встановлено, що на земельній ділянці площею 0,0749 га (кадастровий номер НОМЕР_1) на вул. Академіка Туполєва, 18е у місті Києві виконуються будівельні роботи шляхом забудови всієї площі земельної ділянки (приблизними розмірами 30,0 м на 20,0 м) шляхом збільшення зовнішніх геометричних розмірів нежитлового приміщення №1 ,2 в групі приміщень №1 літ. «В» та без збереження елементів несучих і огороджувальний конструкцій.

Відповідно до пункту 3.21 ДБН А.2.2-3:2014 склад та зміст проектної документації на будівництво, реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна його основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо) забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частини (за умови їх автономності).

Отже, вид будівництва на вул. Академіка Туполєва, 18 е у місті Києві (нежитлові приміщення №1, 2 в групі приміщень №1 літ. «В») має бути класифікований як нове будівництво.

Разом з тим, відповідно до інформації Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Головного управління Держгеокадастру у Київській області - земельна ділянка (кадастровий номер НОМЕР_1) використовується з порушенням вимог пункту а) статті 96 Земельного кодексу України. Отже, будівельні роботи по вул. Академіка Туполєва, 18е у місті Києві (нежитлові приміщення №1,2 в групі приміщень №1 літ. «В»), які розпочаті на замовлення гр. ОСОБА_2 виконуються на земельній ділянці, не в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

При цьому, оскілки Державне підприємство «Науково-дослідний інститут і проектний інститут містобудування» не розробляло проектну документацію «Реконструкція нежитлових приміщень №№1, 2 в групі приміщень №1, літ. «В» по вул. Академіка Туполєва, 18-е у місті Києві», будівельні роботи на вул. Академіка Туполєва, 18-е у місті Києві виконуються без затвердженої проектної документації.

Отже, замовником будівництва гр. ОСОБА_2 зазначені недостовірні дані в декларації про початок виконання будівельних робіт із реконструкції нежитлових приміщень №№1, 2 в групі приміщень №1, літ. «В» по вул. Академіка Туполєва, 18-е у місті Києві №КВ 33 від 10 лютого 2017 року в частині: виду об'єкта будівництва; розробленої проектної документації; інформації щодо затвердження замовником проектної документації; виданих містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки; земельної ділянки, що використовується для будівництва.

На підставі виявлених в ході перевірки порушень, відповідачем складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 19 грудня 2017 року, а також припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 19 грудня 2017 року.

Як убачачається із матеріалів сприви, спірний наказ позивач оскаржує виключно з підстав відсутності затвердженого Кабінетом Міністрів України порядку скасування відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю чинних декларацій про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до частини 1 статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі, якщо замовник самостійно виявив технічну помилку у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт, зареєстрованій декларації про готовність об'єкта до експлуатації, а також у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом відповідно до закону, до такого повідомлення або декларації вносяться зміни у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Замовник зобов'язаний протягом трьох робочих днів надати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю відповідних відомостей до реєстру, а також до повідомлення або декларації.

Частина 2 статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлює, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Згідно з пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" від 17 січня 2017 року №1817-VIII зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт є чинними до завершення будівництва об'єктів, крім випадків їх скасування відповідно до пункту 3 цього розділу.

У свою чергу пункт 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" від 17 січня 2017 року №1817-VIII передбачає, що зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у разі: 1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт; 2) наявності відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю; 4) скасування містобудівних умов та обмежень; 5) виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта; 6) виконання будівельних робіт, не передбачених згідно з декларацією про початок виконання будівельних робіт.

Таким чином, реєстрація декларації може бути скасована у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з абзацом 6 пункту 15 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (в редакції, чинній на момент прийняття оскаржуваного наказу) у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

За приписами статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", зокрема статтею 39-1, встановлено єдину підставу для скасування реєстрації декларації, а саме: подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом.

При цьому такі недостовірні дані повинні відповідати одній із наступних умов, які дають підстави вважити об'єкт самочинним будівництвом: 1) об'єкт збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети; 2) об'єкт збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи; 3) об'єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Отже, наслідки у вигляді скасування реєстрації декларації можуть застосовуватись уповноваженим органом виключно у разі повідомлення в цій декларації недостовірних даних, які дають підстави вважати об'єкт самочинним будівництвом.

Висновки суду першої інстанції, що відповідач при прийнятті оскаржуваного наказу не міг діяти у відповідності до норм чинного законодавства, оскільки станом на момент прийняття такого наказу визначеного Кабінетом Міністрів України порядку скасування відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю зареєстрованих до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17 січня 2017 року №1817-VIII декларацій про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт не існувало, колегія суддів вважає помилковими, з огляду на наступне.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 17.10.2002 року № 17-рп визначення Верховної Ради України єдиним органом законодавчої влади означає, що жоден інший орган державної влади не уповноважений приймати закони.

Статтею 92 Конституції України визначено коло питань (суспільних відносин), які можуть бути врегульовані виключно законами України.

Вища юридична сила закону полягає також у тому, що всі підзаконні нормативно-правові акти приймаються на основі законів та за своїм змістом не повинні суперечити їм. Підпорядкованість таких актів законам закріплена у положеннях Конституції України.

Відповідно до частини третьої статті 106 Конституції України Президент на основі та на виконання Конституції і законів України видає укази і розпорядження, які є обов'язковими до виконання на території України.

Згідно з частиною третьою статті 113 Конституції України Кабінет Міністрів України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, а також указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції і законів України.

Таким чином, у випадку суперечності норм підзаконного акта нормам закону слід застосовувати норми закону, оскільки він має вищу юридичну силу.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 року № 1817-VІІІ, який набрав законної сили з 10.06.2017 року, було внесено зміни до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядку № 466 та Порядку № 553, якими керуються у своїй діяльності органи державного архітектурно-будівельного контролю.

Як убачається із матеріалів справи та встановлено під час розгляду справи, замовником будівництва гр. ОСОБА_2 зазначені недостовірні дані в декларації про початок виконання будівельних робіт із реконструкції нежитлових приміщень №№1, 2 в групі приміщень №1, літ. «В» по вул. Академіка Туполєва, 18-е у місті Києві №КВ 33 від 10 лютого 2017 року в частині: виду об'єкта будівництва; розробленої проектної документації; інформації щодо затвердження замовником проектної документації; виданих містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки; земельної ділянки, що використовується для будівництва.

Таким чином, враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) від 21 грудня 2017 року №417 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт» прийнятий відповідно до норм чинного законодавства та не підлягає скасуванню.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 частини першої ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі.

Відповідно до ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процессуального права.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 лютого 2019 року скасувати та прийняти нове рішення наступного змісту.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування наказу відмовити в повному обсязі.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Судя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Пилипенко О.Є.