Справа № 340/258/19
Суддя: Ю.П. Пасічник
Дата ухвалення: 2019-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2019 року м.Кропивницький Справа № 340/258/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд

у складі: головуючого-судді Ю.П. Пасічник

за участю секретаря судового засідання Побочій О.В.

представників позивача ОСОБА_1, відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "С.ОСОБА_3" (вул.Велика Перспективна, 50, офіс 324, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, ) до Головного управління ДФС у Кіровоградській області (вул. В. Перспективна, 55, м.Кропивницький, 25006, ) про скасування рішення та зобов'язати вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «С.А.М. ОСОБА_3» (надалі - позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Кіровоградській області (надалі - відповідач), в якому позивач, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог (а.с.132-134), просить суд: 1) визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДФС у Кіровоградській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної розрахунку коригування в ЄРПН або відмову такій реєстрації від 15.08.2018 за №144, якою ТОВ «С.А.М. ОСОБА_3» () включено до Переліку ризикових платників податків, відповідно до п. 1.6 Критеріїв ризиковості платників; 2) зобовязати комісію ГУ ДФС у Кіровоградській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову такій реєстрації, виключити ТОВ «С.А.М. ОСОБА_3» () з переліку ризикових платників податків.

Ухвалою суду від 04.02.2019р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, розгляд справи призначено на 06.03.2019р.

06.03.2019р. в судовому засіданні було оголошено перерву до22.03.2019р. (а.с.127,128).

22.03.2019р. в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину рішення, складення повного тексту відкладено до 27.03.2019р. (а.с.235).

В обґрунтування позовним вимог, позивач вказує, що відповідно до Протоколу №144 від 15.08.2018р. засідання комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, було запропоновано внести позивача до переліку ризикових платників відповідно до п. 1.6. Критеріїв ризиковості платників, затверджених постановою КМУ від 21.02.2018р. №117 «Про запровадження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

Зміст вказаного рішення свідчить про те, що підставою для його прийняття став аналіз зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, яким встановлено, що в 2018р. товариством здійснювалось придбання, цукерок, корпоративних подарункових сертифікатів та карток, реалізовувались корпоративні сертифікати. В ході проведеного аналізу встановлено, що підприємством придбано подарункових сертифікатів 1594 шт., реалізовано 1595 сертифікатів, на реєстрації перебуває 2 податкові накладні на 400 зазначених сертифікатів, сума 667,0 тис.грн., що свідчить про маніпулювання податковою звітністю, шляхом підміни кількісних показників в податкових накладних.

Разом з тим, позивач вказує, що питання щодо реальності господарських операцій здійснюваних позивачем, було предметом розгляду судом у справах №1140/2896/18, №1140/2514/18 про визнання протиправними дій ДФС України щодо зупинення реєстрації податкових накладних. Рішеннями суду вимоги задоволені повністю (а.с.113-125).

Крім того, позивач вказує, що критерії ризиковості платника податку визначені листом ДФС України від 21.03.2018р. №959/99-99-07-18, який не є нормативно-правовим актом, а тому не підлягає застосуванню у спірних правовідносинах.

Представник позивач позов підтримав.

Відповідачем подано до суду відзив на адміністративний позов (а.с.98,99), в якому він зазначив про відсутність протиправних дій та правомірність прийнятого рішення оскільки господарська діяльність позивача на формування схемного ризикового кредиту підприємствам реального сектору економіки.

Представник відповідач проти позову заперечував.

Розглянувши наявні матеріали та фактичні обставини справи, дослідивши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд зясував наступне.

Відповідно до Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, позивач зареєстрований 20.04.2017р. (а.с.8).

01.06.2017р. позивач зареєстрований платником податку на додану вартість, що підтверджується витягом №148 (а.с.9).

15 серпня 2018р. відбулось засідання комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, з порядком денним розгляд пропозиції щодо включення ТОВ «С.А.М. ОСОБА_3» до переліку ризикових платників.

Результати засідання оформлені протоколом №144 від 15.08.2018р. (а.с.100,101).

Комісія вирішила з метою унеможливлення розповсюдження схемного податкового кредиту, запропоновано внести ТОВ «С.А.М. ОСОБА_3» до Переліку ризикових платників податків відповідно до п. 1.6 Критеріїв ризиковості платників, затверджених постановою КМУ від 21.02.2018р. №117 «Про запровадження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

Підставою для прийняття рішення став аналіз зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, яким встановлено, що в 2018р. товариством здійснювалось придбання цукерок, корпоративних подарункових сертифікатів та карток, реалізовувались корпоративні сертифікати. В ході проведеного аналізу встановлено, що підприємством придбано подарункових сертифікатів 1594 шт., реалізовано 1595 сертифікатів, на реєстрації перебуває 2 податкові накладні на 400 зазначених сертифікатів, сума 667,0 тис.грн., що свідчить про маніпулювання податковою звітністю, шляхом підміни кількісних показників в податкових накладних.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Як зазначено у п.201.16 ст.201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, а також права та обов'язки її членів.

Згідно з п.2 зазначеного Порядку, Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Як зазначено у пункті 3 вказаного Порядку, Комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пункту 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

У листі Державної фіскальної служби України №959/99-99-07-18 від 21.03.2018 «Критерії ризиковості платника податку», зокрема, зазначено:

1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);

- дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;

- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб'єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

З матеріалів справи вбачається, що позивач не відповідає жодному з критеріїв ризиковості платника податків.

З матеріалів справи вбачається, що позивач є господарюючим субєктом реального сектору економіки, має штат працівників у кількості 6 осіб (а.с.35), орендує приміщення для здійснення господарської діяльності (а.с.10-26), має зареєстровану торгову марку, зареєстрований у всесвітній системі GS1 (а.с.27-32), здійснює діяльність з роздрібної торгівлі «стоковими» промисловими, а також продовольчими товарами із застосування зареєстрованих реєстраторів розрахункових операцій (а.с.33,34).

Належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пп.1.6 п.1 листа Державної фіскальної служби України №959/99-99-07-18 від 21.03.2018р. протокольне рішення відповідача не містить. Також, з протокольного рішення вбачається, що рішення прийнято лише на підставі даних інформаційних баз контролюючого органу, будь-які інші матеріали, контролюючим органом не використовувались.

Під час розгляду справи в суді відповідачем не доведено перед судом, що позивач відповідає критеріям ризиковості, встановленим листом Державної фіскальної служби України №959/99-99-07-18 від 21.03.2018р.

Таким чином, оскаржуване рішення відповідача щодо включення/внесення позивача до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податків, викладене у протоколі від 15.08.2018 за №144, не відповідає вимогам п. п. 1, 3 частини 2 статті 2 КАС України, оскільки винесене необґрунтовано, без врахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що протокольне рішення Комісії Головного управління ДФС у Кіровоградській області від 15.08.2018 за № 144 щодо включення/внесення позивача до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податків є протиправним, у зв'язку з чим підлягає скасуванню.

Зобов'язання виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є належним способом захисту прав Позивача та відповідає ст. 245 КАС України.

Також, суд зазначає, що на день розгляду адміністративної справи Критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листа ДФС України від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків», не затверджені будь-яким наказом Державної фіскальної служби України.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З наведеного вбачається, що за правилами частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки в даному випадку суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, то судові витрати підлягають відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 246, 382, 255, 292-297, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "С.ОСОБА_3" (вул.Велика Перспективна, 50, офіс 324, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, ) до Головного управління ДФС у Кіровоградській області (вул. В. Перспективна, 55, м.Кропивницький, 25006, ) про скасування рішення та зобов'язати вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Кіровоградській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, або відмову в такій реєстрації №144 від 15.08.2018 року , про включення ТОВ "С.ОСОБА_3" до переліку ризикових платників податків.

Зобов'язати комісію Головного управління ДФС у Кіровоградській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, виключити ТОВ "С.ОСОБА_3" з переліку ризикових платників податків.

Присудити на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "С.ОСОБА_3" () понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 3842,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Кіровоградській області ().

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Повний текст судового рішення складено 26.03.2019р.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду ОСОБА_4