Справа № П/811/107/17
Суддя: Бишевська Н.А.
Дата ухвалення: 2019-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

28 лютого 2019 року

м. Дніпро

справа № П/811/107/17

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Бишевської Н.А. (доповідач),

суддів: Добродняк І.Ю., Семененка Я.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження

апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України

на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01 листопада 2018 року

у справі №П/811/107/17

за позовом Приватного підприємства "СЕРВІСКУБ"

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

"25" січня 2017 р. Приватне підприємство "СЕРВІСКУБ" звернулось до суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову №1011-3/3/103 від 13 січня 2017 року про накладення штрафу в сумі 144000 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що виготовлення проектної документації не потребувало надання замовником містобудівних умов та їх обмежень, оскільки будівництво (реконструкція) відбулось без зміни геометричних параметрів об’єкту нерухомості.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01 листопада 2018 р. у справі № П/811/107/17 адміністративний позов Приватного підприємства "СЕРВІСКУБ" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови - задоволено.

Не погодившись з рішенням суду, Державною архітектурно-будівельною інспекцією України подано апеляційну скаргу, згідно якої особа, яка подає апеляційну скаргу просить скасувати рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01 листопада 2018 р. у справі № П/811/107/17, як таке що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги, внаслідок наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, 16 грудня 2016 року до Управління Інспекції у Кіровоградській області, яке є територіальним підрозділом відповідача, надійшла декларація ПАТ «Зорянка» про початок виконання будівельних робіт за адресою: вул.Є.Маланюка,2 м.Кропивницький.

У декларації зазначалось, що проектна документація будівництва виготовлена ПП «Сервіскуб». Декларація зареєстрована 19 грудня 2016 року.

26 грудня 2016 року керівник Управління видав направлення на проведення позапланової перевірки об’єкта будівництва, на підставі наказу Інспекції від 08 вересня 2015 року №976.

Позивач повідомив, що його ніхто не сповіщав про час і місце проведення перевірки.

Перевірка проведена 30 грудня 2016 року в присутності представника замовника будівництва Товариства.

У акті перевірки зазначено порушення, яке допустило Підприємство, а саме виготовлення проектної документації без отримання містобудівних умов і обмежень.

03 січня 2017 року Управління склало протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності стосовно Підприємства, в якому зазначено час і місце його розгляду. У протоколі вказано, що позивач порушив приписи частини 1 статті 29 та частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон), а також припис пункту 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації будівництва».

03 січня 2017 року головний інспектор будівельного нагляду Управління прийняв і припис щодо Підприємства.

03 лютого 2017 року Підприємство зверталось до Управління з проханням продовжити термін усунення порушення припису.

13 січня 2017 року головний інспектор будівельного нагляду Управління прийняв постанову, якою наклав на Підприємство штраф у сумі 144000 грн. на підставі приписів частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Не погодившись з винесеною постановою позивач звернувся до суду.

Дослідивши обставини по справі, колегія суддів доходить наступних висновків.

Завданням адміністративного суду є перевірка правомірності (легальності) рішень суб'єкта владних повноважень з огляду на чіткі критерії, які зазначені у частині 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням закріпленого статтею 9 Кодексу адміністративного судочинства України принципу законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, відповідно до ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.99 №687-XIV (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних відносин) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Також у ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (в редакції на момент проведення перевірки, далі Закон № 3038) визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

В свою чергу у ч.2 ст.41 Закону № 3038 визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання повноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об’єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, законодавець управління у сфері містобудівної діяльності розмежував на два способи: державний архітектурно-будівельний контроль та державний архітектурно-будівельний нагляд. І у спірних правовідносинах мав місце саме державний архітектурно-будівельний контроль, оскільки відповідачем здійснювались заходи, спрямовані на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності саме суб’єктом містобудування, а не повноваженими органами містобудування та архітектури.

На виконання статті 41 Закону № 3038 щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю Постановою КМУ від 23.05.2011 № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок № 553).

У п.1 Порядку № 553 (в редакції на момент проведення перевірки) передбачено, що Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю:

виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій;

Держархбудінспекцією.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (п.5 Порядку № 553).

За положеннями п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Також у п.14 Порядку № 553 визначено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, крім іншого, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

За приписами абз.1 п.9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У п.п.16-19 Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Також у пункті 9 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою КМУ від 06.04.95 № 244 (в редакції на момент проведення перевірки, далі Порядок № 244) визначено, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов’язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У відповідності до п.10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб’єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб’єкта містобудування.

Наведені правові норми свідчать, що перевірка, як вид державного архітектурно-будівельного контролю, здійснюється у присутності суб'єкта містобудування або його представника, що будують об'єкт будівництва, які мають право допустити чи не допустити посадову особу органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки і така посадова особа зобов’язана пред’явити суб'єкту містобудування службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що доказів предявлення позивачу направлення для проведення позапланової перевірки матеріали справи не містять.

Разом з тим, колегія суддів вважає неправомірним висновок суду першої інстанції про обов'язковість прийняття наказу керівника Держархбудінспекції про призначення позапланової перевірки з посиланням на Наказ Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства від 15.05.2012 № 240 та Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, який затверджено Постановою КМУ від 19.08.2015 № 698.

При цьому суд першої інстанції зауважує, що Порядок № 553 не містить норми, яка б прямо зазначала, що за наявності підстав приймається письмове рішення про проведення позапланової перевірки.

Наказом Держархбудінспекції України від 08.09.2015 № 976 уповноважено керівників (їх заступників) територіальних органів - структурних підрозділів апарату Держархбудівнспекції - департаментів Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій, Дніпропетровській, Донецькій, Запорізькій, Київській, Луганській, Львівській, Одеській, Полтавській, Харківській областях та у місті Києві, а також управлінь Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській, Житомірській, Закарпатській, Івано-Франківській, Кіровоградській, Миколаївській, Рівненській, Сумській, Тернопільській, Херсонській, Хмельницькій, Черкаській, Чернівецькій, Чернігівській областях направляти головних інспекторів будівельного нагляду на проведення планових та позапланових перевірок на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, а також підписувати направлення на проведення планових та позапланових перевірок, на період до утворення (визначення) відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства від 15.05.2012 № 240, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 04.07.2012 за № 1116/21428, крім іншого, затверджено форму направлення на проведення позапланової перевірки (додаток № 9).

Даною формою дійсно передбачається зазначення у направленні на проведення позапланової перевірки на підставі якого наказу (розпорядження) проводиться перевірка: «(найменування органу державного архітектурно-будівельного контролю, дата та номер наказу)».

Проте, ані у вказаному Додатку № 9, яким затверджено форму направлення на проведення позапланової перевірки, ані у Порядку № 553, який є спеціальним нормативно-правовим актом у даному випадку, ані у Законі № 3038 не передбачено, що підставою для проведення позапланової перевірки при здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю слугує наказ керівника територіального або центрального органу Держархбудінспекції.

Щодо посилання суду першої інстанції в обґрунтування своєї позиції на пункт 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого Постановою КМУ від 19.08.2015 № 698, яким визначено, що позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції, то, вказаний Порядок № 698 регулює проведення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду, в той час як встановлено вище, у даному випадку відповідачем здійснювались саме заходи зі здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а не нагляду.

Отже, вищевказаний висновок суду першої інстанції не може слугувати підставою для задоволення позовних вимог ПП «Сервісклуб» про визнання протиправним та скасування постанови про накладення штрафу.

В даному випадку дії відповідача щодо проведення перевірки, видання припису та складання протоколу про адміністративне правопорушення у сфері державного архітектурно-будівельного контролю відповідали вимогам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Разом з тим, щодо суті виявлених порушень, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, згідно частини 1 статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва.

Проте, згідно висновку будівельно-технічної експертизи від 22 вересня 2017 року Підприємство не порушило вимог законодавства під час виготовлення проектної документації. Доказів протилежного відповідачем не надано.

Отже, відповідачем всупереч приписів ч.2 ст.77 КАС України не доведена правомірність спірної постанови про накладення штрафу.

Так, оцінюючи рішення відповідача на відповідність критеріям зазначеним в ч.3 ст.2 КАС України, колегія суддів дійшла висновку, що приймаючи спірну постанову про накладення штрафу відповідач діяв не на підставі положень чинного законодавства, а тому вказане рішення суб’єкту владних повноважень підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Таким чином, колегія суддів вважає позовні вимоги ПП «Сервіскуб» такими, що підлягають задоволенню, в звязку з чим постанову суду першої інстанції слід залишити без змін.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01 листопада 2018 р. у справі № П/811/107/17 - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01 листопада 2018 р. у справі № П/811/107/17 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку в порядку та строки передбачені ст.329 КАС України.

Головуючий - суддя Н.А. Бишевська

суддя І.Ю. Добродняк

суддя Я.В. Семененко