Справа № 580/271/19
Суддя: А.М. Бабич
Дата ухвалення: 2019-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2019 року справа № 580/271/19

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючого судді Бабич А.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

24.01.2019 ОСОБА_1 (АДРЕСА_1; РНОКПП НОМЕР_1) (далі - позивач) звернувся у Черкаський окружний адміністративний суд з позовом до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради (18000, м.Черкаси, вул. Б.Вишневецького, буд.36; ) (далі - відповідач) про:

визнання протиправними дій відповідача щодо відмови у видачі позивачу будівельного паспорта із забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2) (кадастровий номер НОМЕР_3);

зобов'язання відповідача повторно розглянути питання щодо надання позивачу будівельного паспорта із забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2) (кадастровий номер НОМЕР_3).

Позов мотивовано тим, що відповідач безпідставно відмовив позивачу у видачі будівельного паспорта, оскільки наміри забудови земельної ділянки відповідають її цільовому призначенню. Тому просив задовольнити позов.

Ухвалою суду від 25.01.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи здійснювати на виконання ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження. Також встановлено відповідачу строк, тривалістю п'ятнадцять днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі, для надання відзиву на позовну заяву. Вказану ухвалу відповідач отримав 30.01.2019, а позивач - 05.02.2019.

Відповідач 06.02.2019 надав суду відзив на позов, в якому зазначив, що належна позивачу земельна ділянка відповідно до плану зонування м. Черкаси та генерального плану належить до природно-заповідного фонду. У зв'язку з цим забудова земельної ділянки порушує вимоги чинного законодавства України, а отже відсутні підстави для видачі позивачу будівельного паспорта.

Оцінивши доводи сторін, дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на таке.

На підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку від 05.07.2006 серії АГ №533512 позивач є власником земельної ділянки площею 1000 кв.м., кадастровий номер НОМЕР_3, розташованої за адресою: м. Черкаси, вул. Мініна і Пожарського (Соснівська) (біля будинку №6). Цільове призначення вказаної земельної ділянки - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

10.01.2019 позивач звернувся до центру надання адміністративних послуг із заявою про надання будівельного паспорта забудови належної йому земельної ділянки.

Листом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 16.01.2019 №2484-Арх йому відмовлено у такій видачі з огляду на те, що відповідно до плану зонування м. Черкаси, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 04.12.2014 №2-513, належна йому на праві власності земельна ділянка належить до зони земель природно-заповідного фонду.

Суд врахував, що відповідач не підтвердив жодними доказами правомірність спірного рішення.

Надаючи оцінку встановленим обставинам в контексті позовних вимог, суд врахував ч.2 ст.19 Конституції України, якою встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ст.41 Конституції України проголошено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Положеннями статті 1 Закону України від 17.02.2011 №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - ЗУ №3038-VI) визначено, що генеральний план населеного пункту - містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту; містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій; план зонування території (зонінг) - містобудівна документація, що визначає умови та обмеження використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

Частинами 1, 9 ст.17 ЗУ №3038-VI встановлено, що генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту. Зміни до генерального плану населеного пункту можуть вноситися не частіше, ніж один раз на п'ять років. Такі зміни вносяться органом місцевого самоврядування, який затверджував генеральний план населеного пункту.

Згідно з частинами 1, 2 ст.18 ЗУ №3038-VI план зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон. План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.

Відповідно до ч.2 ст. 24 ЗУ №3038-VI зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій. Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Частинами 1, 4 ст.27 ЗУ №3038-VI встановлено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року №103 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок №103).

Приписами п.2.1 Порядку №103 встановлено здійснення видачі будівельного паспорта уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Пунктом 2.3 Порядку №103 встановлено, що уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Відповідно до ч.4 ст.373 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 №435-IV (далі - ЦК України) власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення.

Суд врахував, що позивач мав намір здійснити забудову належної йому на праві власності земельної ділянки, цільовим призначенням якої відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії АГ №533512 є будівництво і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

В силу частин 1-3 ст.375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Власник земельної ділянки або землекористувач має право вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків згідно з ч.2 ст.152 Земельного кодексу України.

Ст.24 ЗУ №3038-VI встановлені особливості регулювання земельних відносин при здійснені містобудівної діяльності.

Так, відповідно до ч.2 вказаної статті зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій. Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Крім того, на підставі ч.5 ст.25 ЗУ №3038-VI встановлення режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, зміни адміністративно-територіальних меж до моменту вилучення (викупу) земельних ділянок.

Згідно з ч.2 ст.17 ЗУ №3038-VI генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських, приватних інтересів.

Відповідач не довів жодним доказом врахування інтересів позивача, як власника відповідної земельної ділянки, під час розробки та затвердження плану зонування міста.

Оскільки право власності на вищевказану земельну ділянку позивач отримав 01.06.2006 на підставі договору купівлі-продажу від 01.06.2006, тобто до часу затвердження рішенням Черкаської міської ради від 04.12.2014 №2-513 плану зонування м.Черкаси, суд дійшов висновку, що відмова у видачі позивачу будівельного паспорта з підстав віднесення земельної ділянки до природно-заповідного фонду перешкоджає реалізації позивачу права власності на використання належної йому земельної ділянки за її цільовим призначенням. Отже, така відмова є протиправною.

На підставі абз.2 ч.4 ст.245 КАС України у випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб'єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов'язує суб'єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Тому з метою відновлення порушеного права позивача та керуючись повноваженнями, наданими ст.243 КАС України, суд дійшов висновку визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у видачі позивачу будівельного паспорта та зобов'язати відповідача повторно розглянути заяву позивача про видачу будівельного паспорта із забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2) і прийняти відповідне рішення з урахуванням правової оцінки, наданої судом у цьому рішенні.

Отже, позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи обґрунтованість позовних вимог та керуючись ст.139 КАС України, суд дійшов висновку стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача сплачений ним відповідно до квитанції від 24.01.2019 №4361263 судовий збір в сумі 768,40 грн. у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 241-246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради щодо відмови у видачі ОСОБА_1 будівельного паспорта із забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2) (кадастровий номер НОМЕР_3).

Зобов'язати Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради (18000, м.Черкаси, вул. Б.Вишневецького, буд.36; ) повторно розглянути заяву ОСОБА_1 (АДРЕСА_1; РНОКПП НОМЕР_1) від 10.01.2019 про видачу будівельного паспорта із забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2) (кадастровий номер НОМЕР_3),- та прийняти відповідне рішення з урахуванням правової оцінки, наданої судом у цьому рішенні.

2. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради (18000, м.Черкаси, вул. Б.Вишневецького, буд.36; ) на користь ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2) судовий збір за подання позову в сумі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім гривень 40 коп.).

3. Копію рішення направити учасникам справи.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного його тексту.

Суддя А.М. Бабич

Рішення складене у повному обсязі 26.03.2019