Справа № 340/795/19
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2019-03-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 березня 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/795/19

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С. розглянувши матеріали справи

за позовом: ОСОБА_1, вул. Оліференка,14-а, м. Кропивницький,25006

до відповідача: Управління державного архітектурно будівельного контролю міської ради м. Кропивницького, вул. В. Перспективна,41, м. Кропивницький,25006

про визнання протиправними та скасування приписів і постанови, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить:

1) визнати протиправним та скасувати припис №68 від 29.11.2017 року, виданий головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління ДАБК Кіровоградської міської ради ОСОБА_2 про зупинення підготовчих та будівельних робіт АДРЕСА_1;

2) визнати протиправним та скасувати припис №69 від 29.11.2017 року, виданий головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління ДАБК Кіровоградської міської ради ОСОБА_2 про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким її зобовязано привести квартиру АДРЕСА_2 в попередній стан, шляхом демонтажу добудови (балкону);

3) визнати протиправною та скасувати постанову №60 від 15.12.2017 року, винесену начальником управління ДАБК Кіровоградської міської ради ОСОБА_3 по справі про адміністративне правопорушення, якою її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст.96 КУпАП та накладено стягнення в розмірі 25 500 грн.

Ухвалою суду від 28.03.2019 року позовні вимоги в частині визнання протиправною та скасування постанови №60 від 15.12.2017 року повернуто позивачу.

При ознайомленні з матеріалами позовної заяви, встановлено, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з'ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За приписами ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (надалі Закон № 3674-VI).

Нормами ст. ст. 1, 2 Закону № 3674-VI визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Положеннями ч. 1 ст. 3 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно норм п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI, за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлена ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1 921,00 грн.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем до суду заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Таким чином, за подання до адміністративного суду позову позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 1536,80 грн.

Однак, позивачем до суду доказів сплати судового збору не надано.

Зважаючи на викладене, позивачеві необхідно надати суду належні докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі та порядку, відповідно вимог Закону України "Про судовий збір".

Слід зазначити, що відомості про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Кіровоградського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (http://adm.kr.court.gov.ua) в розділі «Судовий збір», а також автоматично розрахувати та сформувати квитанцію для сплати судового збору.

Належним документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення звязку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок.

Так, позивачем оскаржуються приписи від 29.11.2017 року № 68 та №69.

При цьому, зміст оскаржуваних приписів свідчить, що про порушення своїх прав позивач дізналась саме 29.11.2017 року (відмітка в приписах про відмову від підпису датована 29.11.2017 року).

Проте до суду з даним позовом звернулася 26.03.2019 р. (згідно з відбитком вхідного штемпелю суду), тобто з пропущеним строком встановленим ст. 122 КАС України для звернення до суду.

Позивачем до суду подано клопотання в порядку ст.123 КАС України, в якому зазначено, що ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.03.2019 року повернуто її позовну заяву про скасування приписів та постанови, в звязку з не усуненням недоліків позовної заяви. Також позивач зазначила, що вчасному усуненню недоліків завадила хвороба її малолітньої дитини.

З огляду на викладені обставини, позивач просить поновити строк для звернення до суду.

Більше того, суд зазначає, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому, дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

У справі "Пономарьов проти України" Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Тоді як, обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку для звернення до суду, позивач, серед іншого, зазначила, що про оскаржувані припис та постанову дізналась лише 31.01.2019 року при отриманні в Кіровському районному суді м. Кіровограда копії позовної заяви Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького до ОСОБА_1 про внесення балкону. При цьому, зміст оскаржуваних приписів свідчить, що про порушення своїх прав позивач дізналась саме 29.11.2017 року (відмітка в приписах про відмову від підпису датована 29.11.2017 року).

Викладене свідчить, що позивач свідомо вводить суд в оману, зазначаючи заздалегідь неправдиві відомості.

Статтею 123 КАС України передбачено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без розгляду.

Поважними, за змістом даної статті визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Також, вважаю за необхідне зазначити, що строки впливають на права та обов'язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов'язків. Строки - засіб впорядкування суспільних відносин, без якого неможливо уявити діяльність публічної адміністрації, нормативного акту, якою б юридичною силою він не був наділений.

Дотримання строків розгляду адміністративних справ одна з обов'язкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки результат правозастосовної діяльності безпосередньо залежить від часових меж їх реалізації. Будь-який вид адміністративного провадження базується на процесуальних принципах, серед яких оперативність і швидкість, що забезпечується чітко регламентованими строками, закріпленими в законах та підзаконних актах.

З огляду на вищевикладене, позивачем не надано належних та допустимих доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду, а відтак підстави вказані у заяві визнаються судом неповажними.

Таким чином, з метою захисту прав позивача, вважаю за необхідне надати позивачу строк з метою подання ним заяви про поновлення строку звернення до суду вказавши інші поважні підстави поновлення строку з обов'язковим надання доказів на підтвердження своїх доводів.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України (в редакції Закону від 03.10.2017р. №2147-VIII), суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліку.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду ОСОБА_4