Справа № 240/6130/18
Суддя: Боровицький О. А.
Дата ухвалення: 2019-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/6130/18

Головуючий у 1-й інстанції: Горовенко А.В.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

26 березня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Боровицького О. А.

суддів: Совгири Д. І. Курка О. П. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Франчук А.О.,

представника позивача: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління Держпраці у Житомирській області на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 17 січня 2019 року у справі за адміністративним позовом заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління Держпраці у Житомирській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В :

в грудні 2018 року до Житомирського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління Держпраці у Житомирській області, у якому він просить:

- застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 шляхом зобов'язання фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 негайно зупинити експлуатацію АГЗП (автомобільний газозаправний пункт) по вул. Чуднівській, буд.104, м. Житомир до усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 28.02.2018 №216/09-0012.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 27.12.2018 вказана позовна заява була залишена без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, шляхом надання до суду нової позовної заяви з обґрунтуванням підстави для звернення прокурора до суду із даним позовом та заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

На виконання даної ухвали прокурором надіслано уточнену позовну заяву у якій в обґрунтування підстав для звернення прокурора до суду зазначено, що вказане звернення спрямоване на усунення порушень, що створюють загрозу для життя та здоров'я працюючих та інших осіб під час експлуатацію АГЗП (автомобільний газозаправний пункт) по вул. Чуднівській, буд.104, м. Житомир.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 17.01.2018 року позовну заяву повернуто без розгляду.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою заступник керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління Держпраці у Житомирській області звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вищевказану ухвалу та адміністративну справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на незаконність, необ'єктивність та необґрунтованість оскаржуваної ухвали, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції.

У судовому засіданні представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги та просив суд її задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлений завчасно та належним чином.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та відзив на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, приводом для звернення прокурора до суду стало отримання від управління Держпраці у Житомирській області результатів перевірки фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 в частині дотримання вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки під час спорудження, монтажу, наладки та експлуатації автомобільного газозаправного пункту по вул. Чуднівська, буд.104, м. Житомир, внаслідок якої зафіксовано порушення, які створюють загрозу життю працівників підприємства відповідача.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що прокурором на виконання вимог ухвали суду від 27.12.2018 року про залишення позовної заяви без руху, у строк встановлений судом, не було усунуто недоліки позовної заяви, а тому позовна заява підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Частиною 4 ст. 5 КАС України передбачено, що суб'єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Разом з тим, за приписами ч. 3, 4 ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Водночас, положення п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким є Закон України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 № 1697-VII.

Згідно ч. 3 ст. 23 зазначеного Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому, розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Окрім цього, аналізуючи вищевикладені положення Конституції України, КАС України та Закону №1697-VII, варто зазначити, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор відповідно до ч.3 ст.23 ЗУ "Про прокуратуру" виконує субсидіарну роль, замінюючи в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень (орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження), який або відсутній, або всупереч вимог закону не здійснює захисту чи робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним субєктом звернення до суду і замінювати належного субєкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Як слідує з матеріалів справи, що звернення позивача спрямоване на усунення порушень, що створюють загрозу для життя та здоров'я працюючих та інших осіб під час експлуатацію АГЗП (автомобільний газозаправний пункт) по вул. Чуднівській, буд.104, м. Житомир.

Разом з тим, позивач зазначає, що оскільки управлінню Держпраці у Житомирській області не вдалося провести відповідні перевірки від 11.10.2018 та 29.10.2018 року, у зв'язку з тим, що на даному АГЗП (автомобільний газозаправний пункт) по вул. Чуднівській, буд.104, м. Житомир відсутня відповідальна особа, управління Держпраці у Житомирській області не провело перевірку виконання припису від 28.02.2018 року №216/09-0012 відповідачем, саме тому управління не може звернутися до суду із відповідним позовом у зв'язку з відсутністю акту, що засвідчує неусунення відповідачем порушень у строки зазначені у приписі.

Колегія суддів критично оцінює такі твердження позивача та зазначає наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення №96).

Згідно п. 1 Положення №96 Державна служба України з питань праці (далі - Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністерство соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов'язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Пунктом 7 Положення №96 передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом пяти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

З вищенаведеної норми вбачається, що акт перевірки суб'єкта господарювання (виробничого об'єкта) від 28.02.2018 року №216/09-0012, в якому зафіксовано порушення вимог законодавства фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3, є підставою для звернення управління Держпраці у Житомирській області у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Отже, управління Держпраці у Житомирській області є компетентним та уповноваженим органом, що має передбачене чинним законодавством право звернення до суду із позовом щодо застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що прокурором не зазначені причини, які перешкоджають управлінню Держпраці у Житомирській області самостійно звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування для реалізації законодавчо встановленого за ними обов'язку здійснювати заходи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, які водночас збігаються з інтересами держави, а саме перешкоджати створенню загрози життю та здоров'ю людини.

Аналізуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що у поданій позивачем уточненій позовній заяві не доведено необхідності захисту інтересів держави саме прокурором, а також не обґрунтовано підстави звернення до суду, з наданням належних доказів, які би підтверджували встановлення прокурором наявності підстав для представництва у відповідності до статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Крім того, позивачем не виконано також вимоги, щодо надання окремої заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Враховуючи вищезазначене, позивачем на виконання вимог ухвали суду від 27.12.2018 року про залишення позовної заяви без руху, у строк встановлений судом, не було усунуто недоліки позовної заяви, а тому суд першої інстанції дійшов вірного висновку про повернення позовної заяви без розгляду у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до переконання, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення, правильно застосувавши норми матеріального права та не допустив порушень норм процесуального права, тому апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки гуртуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління Держпраці у Житомирській області залишити без задоволення, а ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 17 січня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 28 березня 2019 року.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_4 ОСОБА_5