Справа № П/811/858/18
Суддя: Чабаненко С.В.
Дата ухвалення: 2019-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

12 березня 2019 року м. Дніпросправа № П/811/858/18

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Чабаненко С.В.,

суддів: Чумака С.Ю., Юрко І.В.,

за участю секретаря судового засідання Сколишева О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29.05.2018 р. в адміністративній справі №П/811/858/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградської області про визнання протиправним та скасування наказів, зобов'язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовною заявою, згідно якої просив:

- визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 05.02.2018 року № 164 "Про порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Кіровоградській області та покарання винних" у частині накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1, а саме: звільнення начальника сектору превенції патрульної поліції Олександрійського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області підполковника поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 09.02.2018 р. №49 о/с "По особовому складу", яким підполковника поліції ОСОБА_1 (0068479), начальника сектору превенції патрульної поліції Олександрійського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області з 09.02.2018 року звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 ст. 77 Закону України "Про національну поліцію" (у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України);

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника сектору превенції патрульної поліції Олександрійського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області з 10.02.2018 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 10.02.2018 року (дня поновлення на посаді) по дату прийняття судом рішення про поновлення його на посаді з відрахуванням обов'язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів;

- допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору превенції патрульної поліції Олександрійського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області та виплати середнього грошового утримання за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за 1 місяць.

В обґрунтування позовних вимог позивачем було зазначено щодо протиправності оскаржуваних наказів про звільнення, оскільки останні прийняті за відсутності обвинувального вироку суду, ґрунтуються виключно на припущеннях щодо вчинення позивачем дій, описаних слідчим у повідомленні про підозру, на матеріалах досудового розслідування, тобто в порушення принципу презумпції невинуватості. Висновок службового розслідування щодо порушення позивачем службової дисципліни, зокрема вимог, встановлених статтями 1, 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-ІУ, Присяги поліцейського, затвердженої статтею 64 ЗУ "Про Національну поліцію", пунктів 1,3 частини 1 статті 18 ЗУ "Про Національну поліцію", статті 68 Конституції України, ч.1 ст.24 ЗУ "Про запобігання корупції", п.1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейського, вимог внутрішнього розпорядку для поліцейських, доручення ГУНП в Кіровоградській області від 27.11.2017 №188/01/15-2017, не є обґрунтованим, а тому звільнення позивача з посади начальника сектору превенції патрульної поліції Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області та зі служби у поліції є протиправним.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29.05.2018 у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції зазначив, що підставою звільнення позивача зі служби в поліції є порушення останнім Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців апарату ГУНП в області та підпорядкованих підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Кіровоградській області від 15.08.2016 № 530, ст. 1, 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-ІУ, п. 1 Р. II Правил етичної поведінки поліцейських, доручення ГУНП в Кіровоградській області від 27.11.2017 № 188/01/15-2017 "Про заходи щодо профілактики порушень законності, запобігання злочинним проявам та недопущення скоєння інших надзвичайних подій за участі поліцейських", що виявилось у самовільному залишенні робочого місця та спілкуванні з гр.-м ОСОБА_2 без попередження керівника про зустріч та мету цієї зустрічі, а також ігноруванні заходів щодо профілактики порушень законності та запобігання злочинним проявам, щодо недопущення скоєння інших надзвичайних подій. Таким чином, позивач своєчасно не припинив злочин та не викрив причини і умови, які сприяли його вчиненню, не здійснив профілактику правопорушення, сприяв зайняттю злочинною діяльністю, прикриваючи таку діяльність, що як наслідок призвело до значного суспільного резонансу, дискредитації Національної поліції України та почесного звання працівника поліції. Оскільки в результаті проведеного службового розслідування обставини скоєння дисциплінарного проступку знайшли своє підтвердження, тому суд вважав законним і обґрунтованим видання наказу від 05.02.2018 року № 164 "Про порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Кіровоградській області та покарання винних" у частині накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1, який в подальшому було реалізовано шляхом видання наказу ГУ Національної поліції в Кіровоградській області від 09.02.2018 р. №49 о/с "По особовому складу".

Не погодившись із рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, згідно якої він просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги. Вказуючи на порушення судом норм матеріального та процесуального права, позивач зазначив щодо невідповідності висновків суду обставинам справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи. Зокрема, судом не надано належної оцінки та фактично проігноровано факт відсутності на день затвердження висновку службового розслідування письмових пояснень позивача щодо відповідних обставин вчинення дисциплінарного проступку, а також акта про відмову у наданні таких пояснень. Крім того, необґрунтоване застосування відповідачем крайнього заходу дисциплінарного стягнення, не доведено обставини вчинення дисциплінарного проступку, оскільки висновок службового розслідування ґрунтується лише на інформації, викладеній у повідомленні про підозру у вчиненні злочину. Таким чином, на думку позивача, відмовляючи у задоволенні його позовних вимог, суд фактично дійшов передчасного висновку щодо винуватості позивача у вчиненні злочину, до того, як його вина буде доведеною в законному порядку, та безпідставно, за відсутності беззаперечних доказів, зазначаючи про те, що позивача звільнено за порушення службової дисципліни.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали доводи апеляційної скарги.

Представники відповідача стосовно доводів апеляційної скарги заперечили, надавши відповідні пояснення щодо правомірності прийнятих відповідачем рішень та дотримання законодавства під час проведення службового розслідування відносно позивача.

Перевіривши підстави апеляційного перегляду колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, з огляду на наступне.

Так, судом першої інстанції було встановлено, що позивач проходив службу в поліції на посаді начальника сектору превенції патрульної поліції Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області з 13.12.2016 року, спеціальне звання - підполковник поліції (т.1 ар.с.19).

07.11.2015 позивача приведено до Присяги поліцейського на вірність Українському народові (т.1 ар.с.117).

Наказом ГУНП в Кіровоградській області №164 від 05.02.2018 "Про порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Кіровоградській області та покарання винних", який в подальшому було реалізовано шляхом видання наказу ГУНП в Кіровоградській області від 09.02.2018 р. №49 о/с "По особовому складу", позивача звільнено з поліції (т.1 ар.с. 123-127, 121).

Відповідно до п. 4 розпорядчої частини наказу №164 підставою звільнення позивача зі служби виявилось порушення ним вимог Присяги працівника поліції, затвердженої ст. 64 Закону України "Про національну поліцію", п.п. 1,3 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", ст. 68 Конституції України, ч.1 ст.24 Закону України "Про запобігання корупції", п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських , ст.ст. 1,7 Дисциплінарного статуту ОВС, затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-ІУ, доручення ГУНП в Кіровоградській області від 27.11.2017№188/01/15 "Про заходи щодо профілактики порушень законності, запобігання злочинним проявам та недопущення скоєння інших надзвичайних подій за участі поліцейських", вимог Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців апарату Головного управління Національної поліції в області та підпорядкованих підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Кіровоградській області від 15.08.2016 № 530, що виразилось у свідомому ігноруванні вимог Національної поліції України та ГУНП в Кіровоградській області щодо безумовного дотримання чинного законодавства і недопущення протиправних дій, порушенні службової дисципліни, недотриманні вимог антикорупційного законодавства, самовільному залишенні робочого місця у робочий час, що загалом викликало негативний суспільний резонанс та дискредитувало Національну поліцію України, зокрема ГУНП в Кіровоградській області. (т.1 ар.с.126).

Виданню вказаного наказу передувало службове розслідування, проведене на підставі наказу відповідача від 30.01.2018 №139 "Про призначення службового розслідування" за фактом затримання в порядку ст. 208 КПК України начальника сектору превенції патрульної поліції Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області підполковником поліції ОСОБА_1 та начальника сектору кримінальної поліції Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області майора поліції Пишного С.Л. (т.1 ар.с.129), під час якого зокрема встановлено, що в порушення п. 1, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" ОСОБА_1, який був обізнаним щодо інформації про виготовлення, збут наркотичних та психотропних речовин, не зафіксував всі фактичні дані про протиправні діяння осіб, відповідальність за які передбачена Кримінальним кодексом України, не попередив, своєчасно не припинив злочин та не викрив причини і умови, які сприяли його вчиненню, не здійснив профілактику правопорушення, що як наслідок призвело до значного суспільного резонансу, дискредитував Національну поліцію України та почесне звання працівника поліції. Також, позивачем порушено вимоги Присяги працівника поліції, затвердженої статтею 64 Закону України "Про Національну поліцію", а саме останній не виконував покладені на нього Державою обов'язки по запобіганню, виявленню та документуванню злочинів, пов'язаних з незаконним обігом наркотичних засобів та психотропних речовин.

Результати службового розслідування відображені у Висновку від 05.02.2018р. (т.1 ар.с.130-137).

Зазначаючи про невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, позивач посилається на недотримання судом принципу презумпції невинуватості, та не доведення під час проведення службового розслідування його вини у вчиненні інкримінованого правопорушення, а відповідно, незаконність звільнення його зі служби. Крім того, позивачем вказано на допущені під час службового розслідування порушення, зокрема ненадання йому можливості надати пояснення щодо обставин, які підлягали перевірці.

Проте, колегія суддів вважає, що наведені позивачем доводи не спростовують висновків суду щодо законності оскаржуваних наказів.

Так, виходячи зі змісту наказу ГУНП в Кіровоградській області №164 від 05.02.2018 позивача звільнено за порушення вимог Присяги працівника поліції, затвердженої ст. 64 Закону України "Про національну поліцію", п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", ст. 68 Конституції України, ч.1 ст.24 Закону України "Про запобігання корупції", п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських , ст. 1, 7 Дисциплінарного статуту ОВС, затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-ІУ, доручення ГУНП в Кіровоградській області від 27.11.2017№188/01/15 "Про заходи щодо профілактики порушень законності, запобігання злочинним проявам та недопущення скоєння інших надзвичайних подій за участі поліцейських", вимог Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців апарату Головного управління Національної поліції в області та підпорядкованих підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Кіровоградській області від 15.08.2016 № 530.

Порядок та умови проходження служби працівниками Національної поліції, притягнення до дисциплінарної відповідальності регламентується нормами Закону України "Про Національну поліцію", Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом ОВС України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 114, Правилами етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 р. № 1179 (далі - Правила етичної поведінки поліцейського), Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 р. № 230 (далі Інструкція № 230), а також п. 9 Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 23.12.2015 р. № 901-VІІІ, у зв'язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту ОВС України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" від 22.02.2006 р. № 3460.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що поліцейський зобов'язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Абзацами 1, 2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейського, передбачено, що під час виконання службових обов'язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов'язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Згідно зі ст. 1 Дисциплінарного статуту ОВС, службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівників органів внутрішніх справ України.

Статтею 2 Дисциплінарного статуту ОВС передбачено, що дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

За приписами ст. 5 Дисциплінарного статуту ОВС визначено, що особи рядового і начальницького складу, яких в установленому законодавством порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 7 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника ОВС України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань на життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі на інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотримання громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати у належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту, передбачено, що з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ, зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид дисциплінарного стягнення, є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

У відповідності до вимог ст. 12 Дисциплінарного статуту ОВС, на осіб рядового і начальницького складу ОВС за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.

Крім того, згідно посадової інструкції начальника сектору превенції патрульної поліції Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області позивач зобов'язаний був контролювати та нести відповідальність за прийняття та своєчасний і якісний розгляд повідомлень, заяв, скарг громадян та посадових осіб з питань попередження й розкриття правопорушень, профілактики правопорушень, охорони публічного порядку (т.1 а.с.185).

Також відповідно до ст.64 Закону України "Про національну поліцію" при прийнятті на службу в органи поліції позивач приносив присягу вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов'язки.

Пунктом 1 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179 передбачено, що під час виконання службових обов'язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов'язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов'язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України.

Аналізуючи вищенаведені положення законодавства, колегія суддів зазначає, що звільнення позивача зі служби в поліції відбулось саме у зв'язку з порушенням останнім службової дисципліни, що виявилось у порушенні вимог Присяги працівника поліції, Закону України "Про Національну поліцію" та Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ.

Звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли особою скоєно проступок, який підриває довіру та авторитет органів влади і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Відповідач при визначенні виду дисциплінарного стягнення мав враховувати тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Водночас, обставини та факти вчинення дисциплінарного проступку мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Аналізуючи матеріали службового розслідування, колегія суддів зазначає, що факт затримання позивача 30.01.2018 після отримання ним від третьої особи - ОСОБА_2, неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів та передачі частини цих коштів заступнику начальника сектору кримінальної поліції Олександрійського ВП ГУНП майору поліції Пишному С.Л., тобто реальна подія, зафіксована відповідним органом у спосіб, передбачений КПК України, сам по собі свідчить про порушення Присяги працівника поліції.

Крім того, зі змісту висновку про результати службового розслідування встановлено, що дії аналогічного змісту позивачем вчинялися неодноразово протягом грудня 2017 року.

З матеріалів службового розслідування також вбачається, що позивач протягом 2017 року був ознайомлений з вимогами відомчих документів МВС, НПУ, ГУНП в області, що стосуються запобігання корупції, дотримання поліцейськими дисципліни та законності, правил етичної поведінки поліцейських, а також до відома позивача доводились огляди надзвичайних подій за участі поліцейських та вимоги наказу ГУНП в Кіровоградській області від 15.08.2016 №530 «Про затвердження внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців апарату ГУНП в області та підпорядкованих підрозділів», проте позивачем свідомо порушено Внутрішній розпорядок дня поліцейських, державних службовців апарату ГУНП в області та підпорядкованих підрозділів, а саме ОСОБА_1 самовільно залишив робоче місце, не попередив безпосереднє керівництво про зустріч з ОСОБА_2 та ціль цієї зустрічі, своєчасно не припинив злочин та не викрив причини і умови, які сприяли його вчиненню, не здійснив профілактику правопорушення, сприявши зайняттю злочинною діяльністю, прикривавши таку діяльність, що як наслідок призвело до значного суспільного резонансу, дискредитації Національної поліції України та почесного звання працівника поліції. Крім того, в порушення ст. 1, 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-ІV, ОСОБА_1 не дотримався законодавства щодо неухильного виконання вимог Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників. В порушення п. 1 Р. II Правил етичної поведінки поліцейських, позивач проігнорував обов'язок щодо припинення незаконного розповсюдження наркотичних засобів та притягнення до кримінальної відповідальності винних осіб. Також позивачем проігноровано доручення ГУНП в Кіровоградській області від 27.11.2017 № 188/01/15-2017 "Про заходи щодо профілактики порушень законності, запобігання злочинним проявам та недопущення скоєння інших надзвичайних подій за участі поліцейських".

Отже, виходячи з наведених норм права та встановлених по справі фактичних обставин, які стали підставою для звільнення позивача, останнім вчинено проступок, що підриває довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби, що є порушенням Присяги працівника поліції.

Згідно п.6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Приписами частини 2 статті 16 Статуту передбачено, що у разі проведення за фактом учинення проступку службового розслідування, кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення на осіб рядового і начальницького складу дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше одного місяця з дня закінчення службового розслідування, кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці.

Ця норма права не встановлює заборони проводити службове розслідування, коли вже розслідується кримінальне провадження стосовно працівника поліції.

Дисциплінарна та кримінальна відповідальність є різними видами юридичної відповідальності.

Притягнення до дисциплінарної та кримінальної відповідальності за одні і ті ж самі дії не суперечить приписам статті 61 Конституції України.

Отже, провівши службове розслідування і встановивши беззаперечні докази вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, відповідач не мав чекати набрання законної сили рішенням суду про притягнення позивача до кримінальної відповідальності, щоб притягнути його до дисциплінарної відповідальності на підставі припису п.6 ч.1 ст.77 Закону.

Таким чином, доводи позивача щодо порушення відповідачем, а також і судом, принципу презумпції невинуватості, оскільки звільнення позивача відбулось до встановлення його вини обвинувальним вироком суду, не ґрунтуються на вимогах законодавства, адже підставою звільнення ОСОБА_1 було порушення ним Дисциплінарного статуту, а не наявність кримінального провадження, чи доведення вини ОСОБА_1 у вчиненні злочину. Тобто, оскаржуваними наказами позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, при цьому не з підстав скоєння кримінального правопорушення, а через вчинення дій, які є дисциплінарним проступком.

Що стосується доводів позивача про порушення його права на надання пояснень під час службового розслідування, колегія суддів зазначає, що матеріали службової перевірки свідчать про відмову позивача надати пояснення з урахуванням положень ст. 63 Конституції України. Така відмова зафіксована ним 06.02.2018, тобто після завершення службового розслідування та затвердження висновку про результати службового розслідування 05.02.2018.(т.1 ар.с.211)

Згідно довідки відділу контролю за виконанням судових рішень Кропивницького СІЗО (т.3 ар.с.15) ухвалою Ленінського районного суду м.Кіровограда від 02.02.2018 до позивача застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою. 02.02.2018 позивач прибув до Кіровоградського СІЗО та після внесення застави позивач був звільнений зі слідчого ізолятора 05.02.2018.

Отже, в період 02 - 05.02.2018 позивач утримувався в Кіровоградському СІЗО та за час утримання будь-яких відвідувань останнього не відбувалось.

Колегія суддів критично розцінює висновок службового розслідування, затверджений начальником ГУНП в Кіровоградській області 07.03.2019, за фактом можливого порушення дисциплінарною комісією з проведення службового розслідування, призначеною наказом ГУНП в Кіровоградській області від 30.01.2018 №139 вимог абз.2 п.6.3.6. Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 №230 та додані матеріали перевірки, з огляду на те, що така перевірка проведена після звільнення позивача зі служби та на час вирішення справи в суді першої інстанції відповідні матеріали були відсутні, тобто не були предметом дослідження та оцінки, як докази, що мають значення для справи.

Фактично, предметом службового розслідування слугували обставини отримання пояснень позивача під час перебування його в Кіровоградському СІЗО 02.01.2018, як про це зазначено у бланку пояснень. Проте, суд враховує в даному випадку дату, зазначену безпосередньо позивачем у бланку пояснень, а саме 06.01.2018, та приймає до уваги заперечення позивача щодо відібрання у нього пояснень 02.01.2018 безпосередньо у приміщенні СІЗО працівниками даної установи.

Окремо колегія суддів зазначає, що пояснення позивача, наявні в матеріалах службового розслідування, не містять жодних зауважень чи застережень з боку відповідача щодо достовірності дати їх надання позивачем. Крім того, під час проведення службового розслідування відносно позивача певні обставини щодо строку надання ним пояснень не перевірялись.

Таким чином, колегія суддів враховує положення ст. 308 КАС України щодо меж перегляду апеляційної скарги та приймає до уваги пояснення позивача щодо строку надання ним письмової відмови у наданні пояснень під час проведення відносно нього службового розслідування та відхиляє доводи відповідача та надані на їх підтвердження докази.

Отже, як встановлено з матеріалів справи, висновок про результати службового розслідування було затверджено начальником ГУНП в Кіровоградській області 05.02.2018.

Наказ ГУНП в Кіровоградській області «Про порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Кіровоградській області та покарання винних» № 164 прийнято відповідачем 05.02.2018.

Наказ ГУНП в Кіровоградській області №49 о/с "По особовому складу", яким підполковника поліції ОСОБА_1 (0068479), начальника сектору превенції патрульної поліції Олександрійського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області з 09.02.2018 року звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 ст. 77 Закону України "Про національну поліцію" прийнято відповідачем 09.02.2018 р.

В свою чергу, письмова відмова у наданні пояснень позивачем датована 06.01.2018, тобто після завершення службового розслідування та прийняття наказу ГУНП в Кіровоградській області «Про порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Кіровоградській області та покарання винних» № 164, проте до фактичного звільнення позивача зі служби згідно наказу ГУНП в Кіровоградській області № 49 о/с "По особовому складу".

При цьому колегія суддів звертає увагу, що фактично позивач не скористався своїм правом на надання пояснень щодо обставин дисциплінарного проступку. Також позивачем не висловлено будь-якої незгоди з результатами проведеного службового розслідування, заперечень чи зауважень, зокрема у бланку пояснень від 06.01.2018 року.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що в даному випадку не відбулось порушення права позивача на участь у процесі прийняття щодо нього рішення, оскільки до прийняття наказу про звільнення та за наявності відповідної можливості позивач не скористався своїм правом надати будь-які пояснення, зауваження або заперечення з приводу обставин, які були предметом службового розслідування, та мали б бути враховані суб'єктом владних повноважень під час прийняття спірного рішення, але не були враховані з незалежних від позивача підстав.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо законності та обґрунтованості спірних наказів, та відсутності підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1

Отже, доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу судового рішення, тому не можуть бути підставою для скасування постанови суду першої інстанції.

Згідно ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29.05.2018 р. в адміністративній справі №П/811/858/18 - залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених п.2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий - суддя С.В. Чабаненко

суддя С.Ю. Чумак

суддя І.В. Юрко