Справа № 340/763/19
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2019-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

26 березня 2019 року справа № 340/763/19

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали справи

за позовом: ОСОБА_1, АДРЕСА_1

до відповідача: Кропивницької міської державної нотаріальної контори№1, вул. В. Перспективна,1-Б, м. Кропивницький,25000

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Полякова Н.В., АДРЕСА_2

про визнання протиправним рішення та зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним рішення Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1 за №2840/01-16 від 13.11.2018 року щодо відмови позивачу у знятті заборони на нерухоме майно з житлового будинку з господарськими побутовими будівлями, що розташований за адресою - АДРЕСА_3, реєстраційний номер - НОМЕР_1;

- зобов'язати Кропивницьку міську державну нотаріальну контору №1 зняти заборону на нерухоме майно з житлового будинку з господарсько побутовими будівлями, що розташований за адресою - АДРЕСА_3, реєстраційний номер - НОМЕР_1, зареєстровано - 25.04.2008 08:31:18 за НОМЕР_1 реєстратором: Кропивницька міська державна нотаріальна контора №1; підстава обтяження - повідомлення б/н 17.05.1980 року Кіровоградська облконтора буд. банку.

Кодексом адміністративного судочинства України встановлені вимоги щодо форми, змісту позовної заяви, порядку її подання.

Відповідно до п.п.4,6 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи немає підстав для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, слід зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

За змістом частини першої статті 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Пунктами 1-2 частини першої статті 4 КАС передбачено, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

Отже, до компетенції адміністративних судів належить вирішення спорів фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Вирішуючи питання про належність спору до юрисдикції адміністративних судів, суд враховує правові висновки Верховного Суду, зокрема, постанови від 14.03.2018 року справа №396/2550/17 (72850788), від 21.03.2018 року справа №802/1792/17-а (73054799), від 17.04.2018 року справа №815/6956/15 (73500749).

Велика Палата Верховного Суду в подібних правовідносинах щодо оскарження реєстраційних дій висловила позицію, згідно якої якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, які спричинені рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов'язаний з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів.

Встановлено, що у справі, що розглядається, оскаржуються дії, стосовно яких існує спір про право цивільне, а тому цей спір не пов'язаний із захистом прав, свобод чи інтересів позивачки у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, що виключає його розгляд у порядку адміністративного судочинства.

Необхідно зазначити, що спори про захист права власності підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, отже, цей спір не стосується захисту прав, свобод та інтересів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, а пов'язаний з вирішенням питання щодо права на житло. Такі спори є житловими (цивільними) спорами, незалежно від участі у справі суб'єкта владних повноважень як відповідача.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 20 липня 2006 року у справі "Сокуренко і Стригун проти України" вказав: фраза "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Термін "судом, встановленим законом" у пункті 1 статті 6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з … питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів …". Суд дійшов висновку, що національний суд не мав юрисдикції судити деяких заявників, керуючись практикою, яка не мала регулювання законом, і, таким чином, не міг вважатися судом, "встановленим законом".

Варто відмітити, що визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є, зокрема, принцип офіційного з'ясування всіх обставин у справі й обов'язок суб'єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій, бездіяльності чи рішень, на відміну від визначального принципу цивільного судочинства, який полягає у змагальності сторін.

Враховуючи те, що спірні правовідносини пов'язані із рішенням відповідача на звернення позивача про отримання свідоцтва про право на спадщину, с подальшим набуттям права власності, а позивач в обґрунтування заявлених позовних вимог послався на протиправність позбавлення його такого права, цей спір не є публічно-правовим, та має вирішуватися судами за правилами ЦПК України.

Отже, суд приходить до висновку, що звернення до суду обумовлено захистом права власності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Таким чином, у відкритті провадження в адміністративній справі слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 170, 171 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1, третя особа - Приватний нотаріус Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Полякова Н.В. про визнання протиправним рішення та зобов'язання вчинити дії.

Позовну заяву повернути позивачу разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Роз'яснити позивачу, його право звернутися з даним позовом до відповідного місцевого загального суду в порядку цивільного судочинства.

Роз'яснити позивачу, що його повторне звернення до адміністративного суду з таким самим позовом, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Ухвала може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів з дня її складання.

Повний текст ухвали складено та підписано 26.03.2019 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко