Справа № 640/2026/19
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2019-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

25 березня 2019 року м. Київ№ 640/2026/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Аблов Є.В., ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами ОСОБА_1 до Комісії зі спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС при Міністерстві соціальної політики України про визнання протиправним та скасування рішення та зобов'язання вичинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, адреса: 04215, Київ, АДРЕСА_1) (далі - позивач) до Комісії зі спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС при Міністерстві соціальної політики України (адреса:01601, Київ, вул. Еспланадна, 8/10) (далі - відповідач), із позовною заявою, у якій просить суд:

- визнати протиправним і скасувати рішення від 21 червня 2018 року Комісії зі спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС при Міністерстві соціальної політики України (адреса: 01601, м. Київ, вул. Еспланадна, буд. 8/10, ідентифікаційний код 37567866), згідно Протоколу №119 щодо відмови ОСОБА_1 у визначенні статусу учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС оскільки, наявні в особовій справі документи, не підтверджують факт виконання робіт у зоні відчуження;

- зобов'язати Комісію зі спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС при Міністерстві соціальної політики України(адреса: 01601, м. Київ, вул. Еспланадна, буд. 8/10, ідентифікаційний код 37567866) повторно розглянути заяву та додані документи до неї і прийняти позитивне рішення у вигляді Протоколу про надання статусу ОСОБА_1 такої особи, яка має права статусу учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС категорії 2 та направити і відповідне позитивне рішення до відповідного Управління праці та соціального захисту населення Подільської районної в місті Києві державної адміністрації для подальшого видачі відповідного посвідчення учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС категорії 2.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 лютого 2019 року позовну заяву було залишено без руху.

25 лютого 2019 року через канцелярію суду надійшла заява позивача з додатками, якою недоліки, викладені в ухвалі від 11 лютого 2019 року, усунуті.

Таким чином, позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України та подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, позовну заяву слід розглядати в порядку адміністративного судочинства і вона підсудна даному адміністративному суду.

Враховуючи викладене, суд визнав подану позовну заяву і додані до неї матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Крім того, беручи до уваги приписи частин 2 та 5 статті 49, статті 50 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає доцільним залучити до участі у справі Управління праці та соціального захисту населення Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

Разом з позовною заявою, до суду надійшло клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, а також про допит свідків ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4

В обґрунтування даної заяви позивач посилається на приписи статей 55, частини 2 статті 124 Конституції України та статті 6, 7 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», якими регламентується право особи на судовий захист.

Суд відхиляє наведені доводи позивача, з огляду на наступне.

Поняття спрощеного та загального позовних проваджень визначено в статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України. Зокрема, частиною другою цієї статті визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Частиною третьою статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Пунктом 2 частини шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно з частиною 1 статті 91 Кодексу адміністративного судочинства України показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Статтею 55 Конституції України встановлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Зміст цього права полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Зазначена норма зобов'язує суди приймати заяви до розгляду навіть у випадку відсутності в законі спеціального положення про судовий захист (пункт 2 рішення Конституційного Суду України 25 грудня 1997 року по справі № 9 зп).

Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь - яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для ЄСПЛ природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

Відтак, позивач не позбавлений права на судовий захист його порушених прав та законних інтересів, оскільки судом вирішено питання про прийняття адміністративного позову до розгляду.

Крім того, ознайомившись із позовною заявою судом встановлено, що позивачем заявлено позовні вимоги, які згідно частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України належать до справ незначної складності та відповідно до частини першої статті 257 даного Кодексу підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Додатково суд зазначає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи.

Отже, підсумовуючи вищезазначене, а також звернувши увагу позивача на перевантаження суддів Окружного адміністративного суду міста Києва, суд не вбачає підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження та виклику і допиту зазначених позивачем свідків, а відтак і для задоволення клопотання позивача.

Керуючись статтями 12, 171, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі, яка буде розглядатись під головуванням судді Аблова Є.В.

2. Розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

3. Встановити відповідачу строк п'ятнадцять днів з дня отримання цієї ухвали для надіслання (подання) відзиву на позовну заяву, всіх доказів, що підтверджують заперечення проти позову, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

Попередити відповідача, що неподання відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову, відповідно до частини 4 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Запропонувати позивачу у десятиденний строк з дня отримання відзиву відповідача на позовну заяву подати до Окружного адміністративного суду міста Києва відповідь на відзив та докази надіслання (надання) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

5. Запропонувати відповідачу у десятиденний строк з дня отримання відповіді позивача на відзив подати до Окружного адміністративного суду міста Києва заперечення та докази надіслання (надання) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) заперечення до суду.

6. Повідомити відповідача про необхідність отримання матеріалів адміністративного позову в приміщенні суду, відповідно до пункту 12 частини 9 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України.

7. Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Управління праці та соціального захисту населення Подільської районної в місті Києві державної адміністрації.

Запропонувати третій особі протягом п'яти днів з моменту отримання копії даної ухвали та копії позовної заяви надати до суду письмові пояснення з приводу заявлених позовних вимог.

8. Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та виклику і допиту у судовому засіданні свідків ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4

9. Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб - порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в частині порушення правил підсудності відповідно до частини 1 статті 294 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.В. Аблов

Інформація про процесуальні права і обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов'язки. Учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов'язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов'язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п'ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв'язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб'єктом владних повноважень, може пред'явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.