Справа № 225/1425/19
Суддя: Ткач Г. В.
Дата ухвалення: 2019-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер судової справи: 225/1425/19
Номер провадження: 2-а/225/20/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2019 року м. Торецьк

Дзержинський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді - Ткач Г.В.,

за участю

секретаря судового засідання - Пузиревської Ю.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до інспектора першого взводу третьої роти другого батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Чухаленка Сергія Вікторовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі та закриття провадження у справі,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просить скасувати постанову серії АР№881815 від 17.02.2019, винесену інспектором першого взводу третьої роти другого батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Чухаленко С.В. про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.121 КУпАП та накладання на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 680 гривень.

В обґрунтування позовних вимог зазначив наступне. 17.02.2019 відносно нього відповідачем винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, відповідно до якої зазначено, що водій ОСОБА_1 17.02.2019 року о 01 годині 20 хвилин в Дніпропетровській області, Новомосковський район, а/д М-29 км.24, керував м.т.з. MAN НОМЕР_1 (Київ-Бердянськ) з технічними несправностями, а саме з тріщиною на лобовому склі, чим порушив ПДР та скоїв правопорушення, передбачене ч.2 ст. 121 КУпАП. Вважає зазначену постанову незаконною, оскільки інспектор фактично не дотримався вимог ст.ст. 278,279, 283 КУпАП, не розглянув справу, не з'ясував всіх обставин; постанова не містить посилань на докази щодо вчинення правопорушення. Крім того, інспектор не зазначив жодний нормативно-правовий акт, вимоги якого позивачем порушено, натомість Правила Дорожнього руху не передбачають заборони за керування транспортним засобом з тріщиною на лобовому склі.

Позивач до судового не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягав.

Відповідач Чухаленко С.В. в судове засідання не з'явився, про дату, час і місце його проведення повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив, відзив на позов не надав.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції в судове засідання не з'явився, про дату, час і місце його проведення повідомлений, надав клопотання про розгляд справи у його відсутність, пояснення, в яких просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що дії поліцейського щодо винесення постанови про притягнення ОСОБА_1, до адміністративної відповідальності є правомірними та відповідають чинному законодавству. Зазначає, що позивач порушив вимоги п.31.1 ПДР та п.6.8.5 ДСТУ 3649:2010, крім того, відповідно до п.2.3 ПДР позивач мав перед виїздом перевірити і забезпечити технічно справний стан і комплектність транспортного засобу, правильність розміщення та кріплення вантажу; обставини порушення підтверджені інспекторами, відтак, оскарження постанови є лише спробою особи уникнути відповідальності.

Згідно з ч. 3 ст. 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Дослідив матеріали справи, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до постанови серії АР №881815 від 17.02.2019, винесеної інспектором в 1р 3б2 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Чухаленко С.В. водій ОСОБА_1 17.02.2019 року о 01 годині 20 хвилин в Дніпропетровській області, Новомосковський район, а/д М-29 км.24, керував м.т.з. MAN НОМЕР_1 (Київ-Бердянськ) з технічними несправностями, а саме з тріщиною на лобовому склі, чим порушив ПДР та скоїв правопорушення, передбачене ч.2 ст. 121 КУпАП.

Згідно з постановою до позивача за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КУпАП застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 680 гривень.

Диспозицією ч.2 ст.122 КУпАП передбачено відповідальність, за керування водієм транспортним засобом, який використовується для надання послуг з перевезення пасажирів, що має несправності, передбачені частиною першою цієї статті, або технічний стан і обладнання якого не відповідають вимогам стандартів, правил дорожнього руху і технічної експлуатації.

Ч.1 ст. 122 КУпАП передбачено керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів.

Порядок дорожнього руху на території України, відповідно до Закону України «Про дорожній рух» від 30.06.1993 № 3353, встановлюють Правила дорожнього руху (далі ПДР), затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 (зі змінами та доповненнями).

Перелік технічних несправностей, при яких забороняється експлуатація транспортного засобу, наведений у розділі 31 Правил дорожнього руху «Технічний стан транспортних засобів та їх обладнання». Зокрема, що стосується стекол, забороняється експлуатація транспортного засобу якщо: п.31.4.7 "а" - немає передбачених конструкцією стекол; п.31.4.7 "в" - встановлено на скло додаткові предмети або нанесено покриття, які обмежують оглядовість з місця водія, і погіршують його прозорість.

Однак, в цьому переліку відсутня така несправність, як тріщина на лобовому склі, тобто Правилами дорожнього руху не забороняється експлуатація транспортного засобу в цьому випадку.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача зазначає в своїх поясненнях на порушення позивачем п. 31.1 ПДР, а саме, що технічний стан транспортних засобів та їх обладнання повинні відповідати вимогам стандартів, що стосуються безпеки дорожнього руху та охорони навколишнього середовища, а також правил технічної експлуатації, інструкцій підприємств-виробників та іншої нормативно-технічної документації. Разом з тим, оскаржувана постанова, жодного посилання на порушення вимог водієм ОСОБА_1 нормативного документу, зокрема, ПДР не містить.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Всупереч встановленому КАС обов'язку доказування, відповідач не надав суду жодних доказів на підтвердження правомірності його дій при розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 6 Закону України «Про Національну поліцію» поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про Національну поліцію» під час виконання своїх завдань поліція забезпечує дотримання прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяє їх реалізації.

Згідно зі статтею 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до змісту ст.251 КУпАП ці обставини встановлюються на підставі оцінки доказів, джерелами яких можуть виступати протокол, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, показання технічних приладів та технічних засобів, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Наказом МВС України від 07 листопада 2015 року № 1395, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 10 листопада 2015 року за № 1408/27853 затверджена Інструкція з оформлення поліцейських матеріалів про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху не в автоматичному режимі.

Пунктом 9 розділу 3 зазначеної Інструкції передбачено, що розгляд справи розпочинається з представлення поліцейського, який розглядає цю справу. Поліцейський, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення (якщо складання протоколу передбачається КУпАП), заслуховуються особи, які беруть участь у справі, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Отже, з досліджених судом матеріалів вбачається, що 17.02.2019 року інспектором першого взводу третьої роти другого батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Чухаленко С.В. винесено постанову серії АР №881815 від 17.02.2019 відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст. 121 КУпАП.

Не погодившись з інкримінованим правопорушенням ОСОБА_1 заперечує свою вину та звернувся до суду.

Натомість інспектором, проігноровані вимоги закону, не зібрано доказів на підтвердження обставин, на які він посилається, не опитано свідків правопорушення, до матеріалу не долучено схеми та відеозапису подій, інших доказів, відповідно до п. 8 бланку постанови.

Інших доказів (схеми, плану) щодо фіксації місця події, відеозапису, тощо, інспектором до матеріалу не долучено.

Сама оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення з вказаними в ній обставинами не може бути одночасно доказом у справі.

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП обов'язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Статтею 283 КУпАП передбачено, що розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, крім даних, визначених частиною другою цієї статті, повинна містити відомості про: дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення; транспортний засіб, який зафіксовано в момент вчинення правопорушення (марка, модель, номерний знак); технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис (якщо такий запис здійснювався); розмір штрафу та порядок його сплати; правові наслідки невиконання адміністративного стягнення та порядок його оскарження; відривну квитанцію із зазначенням реквізитів та можливих способів оплати адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» встановлено, що зміст постанови має відповідати вимогам, передбаченим ст. 283 та 284 КУпАП. У ній, зокрема потрібно навести докази, на яких ґрунтуються висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів. Суд не погоджується з доводами Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, що інспектори поліції, які безпосередньо бачили факт порушення позивачем вимог ПДР, є незацікавленими в результатах розгляду справи особами, та в межах своєї компетенції відреагували на виявлене порушення.

Поліцейський в своїй діяльності керується «Інструкцією з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі» (надалі - Інструкція), затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2015 року № 1395.

Згідно з пунктом 9, 10 зазначеної Інструкції розгляд справи розпочинається з представлення поліцейського, який розглядає цю справу. Поліцейський, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення (якщо складення протоколу передбачається КУпАП), заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

В даному випадку позивач зазначив про порушення інспектором порядку розгляду справи, разом з тим, в поясненнях управління патрульної поліції не зазначено спростування цих обставин, зокрема, взагалі не вбачається, чи з'ясовано інспектором, коли виникла тріщина на лобовому склі: перед виїздом транспортного засобу або під час руху, де вона розміщена, чи вплинуло це на оглядовість та чи перешкоджає подальшій експлуатації транспортного засобу, тощо.

За таких обставин, суд доходить висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до інспектора першого взводу третьої роти другого батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Чухаленка Сергія Вікторовича про скасування постанови серії АР №881815 від 17.02.2019 про адміністративне правопорушення підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб'єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов'язки для особи, щодо якої він винесений.

Таке рішення суб'єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб'єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб'єкта владних повноважень.

В контексті наведеного, дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об'єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб'єктом владних повноважень (в даному випадку - інспектором патрульної поліції) при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об'єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Саме до таких висновків дійшов Верховний суд (положення викладено у постанові Верховного суду від 30 травня 2018 року справа №337/3389/16-а(2-а/337/154/2016).

Статтею 286 КАС України передбачено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, зокрема, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб'єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

У зв'язку з викладеним, суд вважає, що постанова у справі про адміністративне правопорушення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 121 КУпАП підлягає скасуванню, а провадження - закриттю.

На підставі викладено, керуючись статтями 1,6,77, 241-246, 286, 295 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора першого взводу третьої роти другого батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Чухаленка Сергія Вікторовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції задовольнити повністю.

Скасувати постанову серії АР №881815 від 17.02.2019, винесену інспектором першого взводу третьої роти другого батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Чухаленко Сергієм Вікторовичем (49000, м. Дніпро, площа Троїцька,2-а) про притягнення ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 121 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 680 гривень; справу про адміністративне правопорушення закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня складання повного рішення суду згідно з ч.4 ст. 286 КАС України.

Повний текст рішення складено 25.03.2019.

Суддя: