Справа № 2340/3802/18
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2019-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 2340/3802/18 Суддя (судді) першої інстанції: В.А. Гайдаш
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Парінова А.Б.,

суддів: Беспалова О.О.

Губської О.А.,

при секретарі судового засідання Гужві К.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08 січня 2019 р. у справі за адміністративним позовом приватного підприємства "Науково-виробничий центр "Репродуктивне зерно" в особі ОСОБА_3 до Головного управління ДФС у Черкаській області про визнання протипраними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулось приватне підприємство «Науково-виробничий центр «Репродуктивне зерно» в особі директора ОСОБА_4 з позовом до Головного управління ДФС у Черкаській області, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 08.06.2018 № форми «Н»;

- визнати протиправним та скасувати податкову вимогу від 18.07.2018 № 44232-17;

- визнати протиправним та скасувати рішення від 23.07.2018 № 30885 про опис майна у податкову заставу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем своєчасно було виконано вимоги чинного законодавства щодо реєстрації в електронному вигляді податкових накладних від 20.10.2017 № 4, від 25.10.2017 № 5, № 6. Проте, з незалежних від позивача причин, вказані податкові накладні не були своєчасно зареєстровані податковим органом.

З огляду на зазначене та враховуючи, що позивачем були вчинені всі передбачені законодавством дії - підстав для застосування відповідальності за вказане порушення шляхом прийняття оскаржуваних рішень контролюючий орган не мав.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 08 січня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з'ясування судом першої інстанції обставин справи, вибіркове дослідження письмових доказів та порушення принципу змагальності сторін, просить скасувати зазначене рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08 січня 2019 року та ухвалити нове - яким в задоволенні адміністративного позову відмовити в повністю. Апелянт вважає, що вказане рішення можливо є упередженим, незаконним та необґрунтованим.

Позивач надав до суду відзив на апеляційну скаргу відповідно до змісту якого просив суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Учасники судового процесу, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи явку уповноважених представників до суду не забезпечили.

Відповідно до пункту 2 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Згідно з ч. 2 ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Як встановлено судом та підтверджується наявними у справі доказами, у квітні 2018 року уповноваженою особою Головного управління ДФС у Черкаській області на підставі п. п. 20.1.4, п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75, ст. 76 та р. 86.2 ст. 86 Податкового кодексу України було проведено камеральну перевірку з питання своєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ПП «НВЦ» «Репродуктивне зерно».

Зі змісту наявного у матеріалах справи Акта про результати камеральної перевірки порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних від 24 квітня 2018 року № 3013/23-00-0506/33684392 вбачається, що перевіркою було встановлено порушення вимог п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України: ПП «НВЦ» «Репродуктивне зерно» несвоєчасно зареєстровано податкові накладні у Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме:

- № 6 від 25 жовтня 2017 року на суму ПДВ 13933,33 грн. - граничний термін реєстрації 15 листопада 2017 року, зареєстровано 11 грудня 2017 року, тобто із затримкою на 26 днів;

- № 4 від 20 жовтня 2017 року на суму ПДВ 248588,00 грн. - граничний термін реєстрації 15 листопада 2017 року, зареєстровано 11 грудня 2017 року, тобто із затримкою на 26 днів;

- № 5 від 25 жовтня 2017 року на суму ПДВ 10291,67 грн. - граничний термін реєстрації 15 листопада 2017 року, зареєстровано 11 грудня 2017 року, тобто із затримкою на 26 днів;

На підставі висновків вказаного Акту перевірки контролюючим органом 08 червня 2018 року було прийнято податкове повідомлення - рішення № НОМЕР_1 форми "Н", яким до позивача застосовано штраф у розмірі 20% від суми ПДВ 272813 грн. 02 коп., що становить 54562 грн. 60 коп.

22 червня 2018 року позивач звернувся зі скаргою до ДФС України відповідно до змісту якої просив скасувати зазначене податкове повідомлення-рішення.

У зв'язку з несплатою позивачем вказаного у податковому повідомленні рішенні штрафу у десятиденний строк з дня його отримання, відповідачем 18 липня 2018 року було винесено податкову вимогу № 44232-17 відповідно до змісту якої вимагалось терміново сплатити суму податкового боргу у розмірі 54562 грн. 60 коп.

Водночас, оскільки вказана сума заборгованості (штрафу) позивачем не була сплачена, Головним управлінням ДФС у Черкаській області 23 липня 2018 року було прийнято рішення про опис майна у податкову заставу.

21 серпня 2018 року ДФС України було прийнято рішення про результати розгляду скарги позивача, яким повідомлення - рішення № НОМЕР_1 від 08 червня 2018 року було залишено без змін, а скаргу позивача без задоволення.

Не погоджуючись із прийнятими відповідачем рішеннями, вважаючи їх незаконними та безпідставними, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Під час розгляду справи судом першої інстанції було встановлено, що 20.10.2017 позивачем на ім'я ТОВ "Луї Дрейфус Компані Україна" було виписано податкову накладну № 4 на суму ПДВ 248588 грн. 02 коп.

Вказана накладна була направлена позивачем для реєстрації до контролюючого органу засобами телекомунікаційного зв'язку в межах визначеного податковим законодавством граничного терміну, а саме 15.11.2017.

Згідно з даними наявної у справі квитанції від 17.11.2017 №1, подана позивачем для реєстрації накладна була доставлена до ДФС 15.11.2017 в 16:03:01, проте документ не прийнято. При цьому, у графі «виявлені помилки» вказаної квитанції контролюючим органом зазначено: "Порушено вимоги Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, затвердженої наказом ДПА України від 10.04.2008 № 233, а саме: - Можливо, припинено дію Договору про визнання електронних документів".

Разом з тим, 30 листопада 2017 року позивач повторно подав до контролюючого органу вказану накладну, проте документ не було прийнято у зв'язку виявленими помилками, а саме: «Блок даних. Невірний підпис - необхідно підтвердити право підпису…».

Водночас, вказану податкову накладну було зареєстровано контролюючим органом у Єдиному реєстрі податкових накладних 11 грудня 2017 року.

Крім того, судом встановлено, що 25 жовтня 2017 року позивачем на ім'я ТОВ "Капітал-Ріелт С.Д." було виписано податкову накладну № 5 на суму ПДВ 10291 грн. 67 коп. Граничним терміном вказаної накладної є 15 листопада 2017 року.

З метою її реєстрації, позивач 25 листопада 2017 року направив вказану накладну засобами телекомунікаційного зв'язку до контролюючого органу. Вказана накладна була доставлена до ДФС 24.11.2017 в 10:41:04, що зафіксовано у квитанції від 24.11.2017 №1.

Водночас, за результатами обробки даного електронного документу, останній прийнято не було прийнято у зв'язку з виявленням, а саме: "Блок даних. Невірний підпис - необхідно підтвердити право підпису…". У подальшому, податкову накладну від 25.10.2017 № 5 у Єдиному реєстрі податкових накладних було зареєстровано контролюючим органом лише 11.12.2017.

30 листопада 2017 року позивач повторно подав до контролюючого органу вказану накладну, проте документ не було прийнято з таких самих підстав - виявлені помилки: "Блок даних. Невірний підпис - необхідно підтвердити право підпису…".

Судом встановлено, що вказана податкова накладна була зареєстрована контролюючим органом лише після направлення позивачем цього документу втретє, а саме 11 грудня 2018 року.

Разом з цим, наявними у матеріалах справи доказами підтверджується, що 25.10.2017 позивачем на ім'я ТОВ "Трейдент Кепітал" було виписано податкову накладну № 6 на суму ПДВ 13933 грн. 33 коп. граничним терміном реєстрації якої є 15 листопада 2017 року.

Судом встановлено, що позивач засобами телекомунікаційного зв'язку своєчасно надав в електронному вигляді ДФС дану податкову накладну, яка була доставлена до ДФС 14.11.2017 в 17:32:15.

Проте, згідно з даними наявної у справі квитанції від 15.11.2017 №1 за результатами обробки вказану податкову накладну не було прийнято. У графі "виявлені помилки" зазначено: "Порушено вимоги Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, затвердженої наказом ДПА України від 10.04.2008 №233, а саме: - Можливо, припинено дію Договору про визнання електронних документів". У подальшому, податкову накладну від 25.10.2017 № 5 у Єдиному реєстрі податкових накладних було зареєстровано контролюючим органом лише 11.12.2017.

30 листопада 2017 року позивач повторно подав до контролюючого органу вказану накладну, проте документ не було прийнято з таких самих підстав - виявлені помилки: "Блок даних. Невірний підпис - необхідно підтвердити право підпису…".

11 грудня 2017 року позивач втретє направив вказану податкову накладну до контролюючого органу, після чого документ було прийнято.

За наведених обставин та з урахуванням того, що жодних доказів, про існування підстав для розірвання договору та його розірвання (станом на час подання позивачем податкових накладних) відповідачем під час розгляду справи не надано, суд першої інстанції дійшов висновку, що вказані податкові накладні не було зареєстровано у визначений Податковим кодексом України строк саме з вини контролюючого органу.

Таким чином, Черкаський окружний адміністративний суд вирішив, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 08.06.2018 № НОМЕР_1 форми "Н" та прийняті на його підставі податкова вимога, а також рішення про опис майна у податкову заставу є протиправними такими, що підлягають до скасуванню.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).

Згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі, зокрема:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

У разі реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної до початку проведення перевірки, предметом якої є дотримання вимог цього Кодексу щодо своєчасності реєстрації таких документів в Єдиному реєстрі податкових накладних, штрафні санкції, передбачені пунктом 120-1.2 цієї статті, не застосовують.

З огляду на вказані норми законодавства та з урахуванням встановлених обставин справи, колегієя суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що позивачем було своєчасно направлено до податкового органу податкові накладні від 20.10.2017 № 4 та від 25.10.2017 № 6.

Щодо посилання податкового органу в якості підстав для не прийняття вказаних документів на те що, «порушено вимоги Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, затвердженої наказом ДПА України від 10.04.2008 № 233, а саме: - Можливо, припинено дію Договору про визнання електронних документів», а також «Невірний підпис - необхідно підтвердити право підпису…», колегія суддів зазначає про таке.

Відповідно до пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246; у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірка, зокрема, чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Положеннями ст. 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов'язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов'язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму.

Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.

Ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» визначено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Відносини, пов'язані з використанням електронних цифрових підписів, регулюються законом.

Використання інших видів електронних підписів в електронному документообігу здійснюється суб'єктами електронного документообігу на договірних засадах.

За правилами ст. 14 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" електронний документообіг здійснюється відповідно до законодавства України або на підставі договорів, що визначають взаємовідносини суб'єктів електронного документообігу. Використання електронного документа у цивільних відносинах здійснюється згідно із загальними вимогами вчинення правочинів, встановлених цивільним законодавством.

Згідно з приписами ст.. 651 ЦК України Зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

У період до 15 листопада 2017 року принципи організації інформаційного обміну під час подання платниками податків податкової звітності до органів державної податкової служби України в електронній формі із використанням електронного цифрового підпису були визначені в Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, затвердженій наказом Державної податкової адміністрації України від 10 квітня 2008 року № 233. Додатком 1 до вказаної інструкції затверджено примірний договір про визнання електронних документів, відповідно до пункту 4 розділу 6 якого, орган ДФС має право розірвати договір в односторонньому порядку у випадку ненадання платником податків нового посиленого сертифіката (сертифікатів) відкритого ключа замість скасованих або в разі зміни платником місця реєстрації.

За умовами пунктів 3, 4, 5 розділу 6 Договору, договір діє до закінчення строку чинності посилених сертифікатів відкритих ключів. Якщо Платник податків подає до органу ДФС нові посилені сертифікати ЕЦП, цей Договір вважається пролонгованим до закінчення терміну чинності нових посилених сертифікатів ключів. Орган ДФС має право розірвати Договір в односторонньому порядку у випадку ненадання Платником податків нового посиленого сертифіката (сертифікатів) відкритого ключа замість скасованих або в разі зміни Платником місця реєстрації. У разі припинення дії Договору надісланий Платником податків податковий документ в електронному вигляді не приймається.

Отже, з наведеного вбачається, що законодавчо обґрунтованими підставами для розірвання договору про визнання електронних документів органом ДПС в односторонньому порядку є:

- ненадання платником податків нового посиленого сертифіката (сертифікатів) відкритого ключа замість скасованих;

- зміна ним місця реєстрації.

З 15 листопада 2017 року Наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557 було затверджено Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, наказ Державної податкової адміністрації України від 10 квітня 2008 року № 233 «Про подання електронної податкової звітності», зареєстрований у Міністерстві юстиції України 16 квітня 2008 року за № 320/15011 визнано таким, що втратив чинність.

Водночас, приписами пункту 4 вказаного Наказу було передбачено, що договори про визнання електронних документів, що на день набрання чинності цим наказом є чинними, продовжують діяти до виникнення підстав, визначених пунктом 14 розділу ІІІ Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого цим наказом.

Пунктом 14 вказаного Порядку встановлено, що 14. Дія Договору та пов'язаних з ним Повідомлень припиняється за ініціативи підписувача Заяви про приєднання до Договору (керівника), поданої з дотриманням передбаченої пунктом 15 цього розділу процедури, або за наявності однієї з таких підстав:

отримання інформації від АЦСК про завершення строку чинності (або скасування) посиленого сертифіката керівника;

отримання інформації з Єдиного державного реєстру про зміну керівника;

отримання інформації з Єдиного державного реєстру про державну реєстрацію припинення юридичної особи;

наявність в Реєстрі самозайнятих осіб інформації про зняття з обліку самозайнятої особи як платника податків в контролюючому органі;

наявність у Державному реєстрі інформації про закриття реєстраційного номера облікової картки платника податків підписувача Заяви про приєднання до Договору (керівника) у зв'язку зі смертю.

Водночас, колегія суддів зазначає, що як під час розгляду справи у суді першої інстанції так і в ході розгляду даної справи у суді апеляційної інстанції контролюючим органом не надано суду жодних доказів того, що на час подання позивачем податкових накладних від 20.10.2017 № 4 та від 25.10.2017 № 6 існували підстави для розірвання договору та такий договір було розірвано.

Крім того, колегія суддів не приймає посилання апелянта, що вказані накладні були подані в останній та передостанній день граничного строку для їх реєстрації, оскільки такі обставини не свідчать по будь-які порушення платником податків вимог законодавства.

З огляду на зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що позивачем не було допущено порушення граничних строків реєстрації вказаних податкових накладних, оскільки останній діяв відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В даному випадку, відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, не надано обґрунтованих доказів на спростування доводів позивача.

У свою чергу, колегія суддів зауважує, що законодавець передбачив можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених статтею 120-1 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), лише за наявності його вини.

Аналогічної правової позиції дотримується також Верховний Суд про що останнім зазначалось, зокрема, у постановах від 30 січня 2018 року справа № 815/2745/17, 05 червня 2018 року справа №804/3567/17, від 12 лютого 2019 року справа № 808/1689/17.

Щодо посилання апелянта на порушення позивачем граничного терміну реєстрації податкової накладної за № 5 від 25 жовтня 2018 року, то колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції було вірно встановлено, що позивачем порушено такі строки лише на 8 днів, натомість податковим органом невірно визначено відсоток і суму штрафу в оскаржуваному податковому повідомленню-рішенню, що свідчить про його необґрунтованість та протиправність.

Таким чином, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що податкове повідомлення-рішення від 08.06.2018 № форми "Н" є протиправним та таким, що підлягає до скасування так само як і податкова вимога від 18.07.2018 №44232-17 та рішення від 23.07.2018 № 30885 про опис майна у податкову заставу, які є похідними від даного повідомлення-рішення.

У свою чергу, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують та не дають підстав вважати, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини або порушено норми процесуального права.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.243-245, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328-329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Черкаській області залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08 січня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді О.О. Беспалов

О.А. Губська

Повний текст постанови виготовлено 25 березня 2019 року