Справа № 592/10745/17
Суддя: Бучик А.Ю.
Дата ухвалення: 2019-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

19 березня 2019 року

Київ

справа №592/10745/17

адміністративне провадження №К/9901/61261/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Бучик А.Ю.,

суддів: Гімона М.М., Мороз Л.Л.,

розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу голови ліквідаційної комісії управління Міністерства внутрішніх справ України в Сумській області Кузмінкова О.М. на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду в складі колегії суддів: Перцової Т.С., Жигилія С.П., Лях О.П. від 15.08.2018 у справі №592/10745/17 за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області, начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області Зленко Т.В., заступника начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області Демченко Н.І., голови ліквідаційної комісії управління Міністерства внутрішніх справ України в Сумській області Кузмінкова О.М. про визнання дій та бездіяльності протиправними, зобов'язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 21 лютого 2018 року адміністративний позов ОСОБА_3 до Головного управління Пенсійного фонду в Сумській області, начальника Головного управління Пенсійного фонду в Сумській області Зленко Т.В., заступника начальника Головного управління Пенсійного фонду в Сумській області Демченко Н.І., голови ліквідаційної комісії управління Міністерства внутрішніх справ України в Сумській області Кузмінкова О.М. про визнання дій та бездіяльності протиправними, зобов'язання вчинити певні дії - задоволено частково.

На вказане рішення суду відповідачем - головою ліквідаційної комісії управління Міністерства внутрішніх справ України в Сумській області Кузмінковим О.М. подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 24 липня 2018 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків - 10 днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Підставою для залишення апеляційної скарги без руху послугувало те, що апелянтом було пропущено строк подання апеляційної скарги. Вказану ухвалу суду отримано апелянтом 30 липня 2018 року, що підтверджується наявним в матеріалах справи поштовим повідомленням.

07 серпня 2018 року на адресу Харківського апеляційного адміністративного суду надіслано заяву, в якій апелянт повторно, посилаючись на неможливість вчасно сплатити судовий збір та те, що, на його думку, додана до апеляційної скарги копія довіреності, поданої 20 березня 2018 року, була засвідчена належним чином, просив суд поновити строк на апеляційне оскарження.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 15 серпня 2018 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд апеляційної інстанції виходив з того, що особою, яка подала апеляційну скаргу, не зазначено поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

У касаційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, просить скасувати вказану ухвалу та визнати поважними причини пропуску строку для подання апеляційної скарги на рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 21 лютого 2018 року.

Скаргу обґрунтовано тим, що строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин, оскільки представник голови ліквідаційної комісії управління Міністерства внутрішніх справ України в Сумській області Кузмінкова О.М. - Литвиненко А.О., звертаючись з апеляційною скаргою 20.03.2018, подав належним чином засвідчену довіреність та вважав, що копія довіреності, яка міститься в матеріалах справи, засвідчена суддею Ковпаківського районного суду м. Суми під час слухання справи.

У відзиві на касаційну скаргу позивач просив відмовити скаржнику у задоволенні вимог касаційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, обговоривши доводи касаційної скарги та перевіривши правильність застосування судом апеляційної інстанцій норм процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Копія оскаржуваного рішення отримана апелянтом 10.04.2018.

Судом встановлено, що вперше апеляційну скаргу подано 20.03.2018.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 30.03.2018 апеляційну скаргу повернуто скаржнику, оскільки скарга підписана особою, яка не підтвердила свої повноваження щодо підписання такої скарги.

20.04.2018 відповідачем повторно подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 30.05.2018 апеляційну скаргу повернуто відповідачу з підстав відсутності належної довіреності на підтвердження повноважень представника.

20.06.2018 апеляційну скаргу відповідачем подано втретє.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження обгрунтоване тим, що відповідач не мав можливості вчасно сплатити судовий збір та вважає, що довіреність, подана 20 березня 2018 року, засвідчена належним чином.

Колегія суддів не заперечує факт того, що повернення апеляційної скарги не позбавляє особу права повторно звернутися з апеляційною скаргою. Проте строки на апеляційне оскарження автоматично не можуть бути поновленими.

Частиною першою статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Єдиним обґрунтуванням причин пропущення строку є відсутність коштів на сплату судового збору. Проте відсутність коштів на сплату судового збору не є поважною причиною для поновлення строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції. Вказаному клопотанню надана оцінка в оскаржуваній ухвалі. Відсутність належним чином засвідченої копії довіреності підтверджується ухвалами Харківського апеляційного адміністративного суду від 30 березня 2018 року та від 30 травня 2018 року, які набрали законної сили.

Національний стандарт України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003», затверджений наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 ороку № 55 (далі - ДСТУ 4163-2003);

Пункт 5.27 ДСТУ 4163-2003 визначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

У силу пункту 8 глави 10 розділу ІІ Правил копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки «Для копій».

У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчуються відбитком печатки установи.

На лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа проставляється відмітка «Копія».

Отже, ухвалами Харківського апеляційного адміністративного суду від 30 березня 2018 року та від 30 травня 2018 року досліджено на предмет прийнятності та надано оцінку копії довіреності, яка не засвідчена належним чином.

Крім того, апеляційну скаргу суб"єктом владних повноважень подано втретє, а тому для поновлення строку на апеляційне оскарження відповідач повинен навести обгрунтовані та підтверджені доказами поважні причини пропуску строку.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) (п. 47 рішення).

В даному випадку, колегія суддів не знаходить підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження та погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про наявність підстав для відмови у відкритті провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Керуючись ст.ст. 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу голови ліквідаційної комісії управління Міністерства внутрішніх справ України в Сумській області Кузмінкова О.М. залишити без задоволення, а ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 15 серпня 2018 року - без змін.

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

А.Ю. Бучик

М.М. Гімон

Л.Л. Мороз

Судді Верховного Суду