Справа № 709/2385/18
Суддя: Чубай В. В.
Дата ухвалення: 2019-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 709/2385/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 березня 2019 року смт. Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Кіян С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до поліцейського СРПП № 4 Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області Лисенка Євгена Миколайовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з позовом до поліцейського СРПП № 4 Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області Лисенка Є.М. (далі - відповідач) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову зазначалося, що на адресу позивача направлено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі. Так, на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 425,00 гривень за ч. 1

ст. 126 КУпАП, а саме за керування транспортним засобом "Opel Kadett" без посвідчення водія відповідної категорії в порушення вимог п. 2.1 Правил дорожнього руху України (далі - ПДР України).

Позивач вважав викладені в оскаржувані постанові обставини необґрунтованими, а дії інспектора незаконними. Вказував, що у його діях відсутній склад правопорушення, оскільки

п. 2.1 ПДР України він не порушував, тому що на момент керування транспортним засобом мав при собі посвідчення водія, але в зв'язку з поломкою автомобіля був змушений вжити заходів для його буксирування додому. Близько 05:00 за місцем його проживання завітали 3 працівники Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області, розбудили його та його матір, звинуватили у вчиненні ДТП, вели себе грубо та агресивно, при цьому завдали побоїв та, не давши взяти з собою навіть документів, забрали до Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області. На прохання надати йому медичну допомогу та запросити захисника працівники поліції не реагували. Після прибуття до відділення поліції його помістили до камери тимчасового затримання, що знаходиться біля чергового, та встановили особу засобами ІІПР ОВС "Армор". Потім його відвезли в лікарню на освідування на стан сп'яніння, при цьому на його прохання не взяли на аналіз кров. Після цього його знову привезли до Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області, звинуватили у порушенні низки правил дорожнього руху та склали декілька протоколів, копії яких видали йому на руки і відпустили. Водночас позивачу не було відомо, що на нього складено також постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимівід 25 жовтня 2018 року серії

ДПО18 № 516990 за ч. 1 ст. 126 КУпАП, оскільки її копію він отримав поштою.

У судове засідання сторони не з'явилися.

Від представника позивача надійшла телефонограма про відкладення розгляду справи у зв'язку з її хворобою.

Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом вручення кур'єрською поштою повістки про виклик. Про причини неявки до суду відповідач не повідомив, відзив на позов, заяв чи клопотань не надіслав.

Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Разом з тим судові засіданні у даній адміністративній справі неодноразово відкладалися, зокрема 10 січня 2019 року на підставі клопотань позивача та його представника, 30 січня

2019 року у зв'язку з неявкою сторін. При цьому вказана адміністративна справа віднесена до категорії термінових та в силу вимог ч. 1 ст. 286 КАС України має бути розглянути протягом десяти днів з дня відкриття провадження.

На переконання суду неявка позивача та його представника не перешкоджає розгляду адміністративної справи по суті, а тому суд ухвалив провести розгляд справи за відсутності сторін та встановив наступні обставини.

Постановою про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, від 25 жовтня 2018 року серії ДПО18 № 516990, винесеною поліцейським СРПП № 4 Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області Лисенком Є.М., позивача за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 126 КУпАП, притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу у розмірі 425,00 гривень (а.с. 5). Відповідно до змісту оскаржуваної постанови позивач 25 жовтня 2018 року о 01:05 в с. Велика Бурімка керував транспортним засобом без посвідчення водія відповідної категорії, чим порушив п. 2.1 (а) ПДР України.

За змістом ч. 5 ст. 14 Закону України "Про дорожній рух" учасники дорожнього руху зобов'язані, зокрема знати і неухильно дотримуватись вимог цього Закону, Правил дорожнього руху та інших нормативних актів з питань безпеки дорожнього руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 КУпАП керування транспортним засобом особою, яка не має при собі або не пред'явила для перевірки посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційного документа на транспортний засіб, а також поліса (договору) обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (страхового сертифіката "Зелена картка"), - тягне за собою накладення штрафу в розмірі двадцяти п'яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з п. 2.1 (а) ПДР України водій механічного транспортного засобу повинен мати при собі посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії.

Зі змісту позову вбачається, що позивач проти факту порушення ним вимог п. 2.1 (а) ПДР Українизаперечував. Водночас звертав увагу суду, що він взагалі не керував транспортним засобом на час складання вказаної вище постанови.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справі про адміністративні правопорушення, зокрема є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).

За змістом ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення про порушення правил дорожнього руху. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України "Про Національну поліцію" поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч. 1 і 2 ст. 7 Закону України "Про Національну поліцію" під час виконання своїх завдань поліція забезпечує дотримання прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяє їх реалізації. Обмеження прав і свобод людини допускається виключно на підставах та в порядку, визначених Конституцією і законами України, за нагальної необхідності і в обсязі, необхідному для виконання завдань поліції.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань: у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У ст. 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Проте, будь-яких доказів на спростування викладених у позовній заяві доводів позивача, суду відповідачем не надано та судом не встановлено.

Таким чином належні та допустимі докази вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 126 КУпАП, відсутні, а усі сумніви щодо доведеності вини позивача в силу приписів ст. 62 Конституції України тлумачаться на його користь.

Доводи позивача, викладені у позові, та висновки суду не спростовані відповідачем, хоча у вказаній категорії справ в силу вимог ч. 2 ст. 77 КАС України обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 КУпАП постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП передбачено, що постанову у справі про адміністративне правопорушення, винесену органами Національної поліції, може бути оскаржено в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і може, з-поміж іншого, скасувати постанову і закрити справу.

Частиною 3 ст. 286 КАС України передбачено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову повністю, а саме скасування оскаржуваної постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв'язку з відсутністю в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 126 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 77, 205, 242-246, 286 КАС України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до поліцейського СРПП № 4 Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області Лисенка Євгена Миколайовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити повністю.

Постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, від 25 жовтня 2018 року серії ДПО18 № 516990, винесену поліцейським СРПП № 4 Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області Лисенком Є.М., про застосування до ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 126 КУпАП адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 425,00 (чотириста двадцять п'ять гривень 00 копійок) гривень - скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 126 КУпАП - закрити у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Київського апеляційного адміністративного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя В.В. Чубай