Справа № 826/24096/15
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2019-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

21 березня 2019 року м. Київ № 826/24096/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Добрянської Я.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника третьої особи про поворот виконання судового рішення у справі

за позовом ОСОБА_1
до третя особа Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Суперфіна Бориса Михайловича , Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс»
проскасування рішення,
В С Т А Н О В И В:

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 січня 2016 року, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 14 березня 2016 року, задоволено адміністративний позов:

- визнано протиправним та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 22047389, прийняте 12 червня 2015 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Суперфіним Б. М., яким зареєстровано право власності ТОВ «ФК «Вектор Плюс» на квартиру за адресою: АДРЕСА_1;

- стягнуто з відповідача судовий збір.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 14.03.2016р. апеляційну скаргу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Суперфіна Бориса Михайлович на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 20 січня 2016 року залишено без задоволення. Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 20 січня 2016 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 28.11.2018р. касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» задоволено частково. Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 січня 2016 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 14 березня 2016 року у адміністративній справі № 826/24096/15 скасовано. Провадження у справі закрито.

04.03.2019р. до суду надійшла заява від третьої особи про поворот виконання судового рішення.

Ознайомившись із поданою заявою, суд приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Правовідносини із повороту виконання судових рішень визначені ст. 380 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Зокрема, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо при новому розгляді справи він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

Якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене згідно із частинами першою - третьою наведеної вище статті КАС України, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи за результатами перегляду рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Як зазначив, в своєму рішенні Конституційний Суд України від 2 листопада 2011 року № 13-рп/2011, поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Таким чином, з наведених правових норм випливає, що за допомогою інституту повороту, виконання судового рішення, яке було скасоване або змінене, зокрема, у такий спосіб, що стягувач повинен повернути боржнику те, що він отримав за таким судовим рішенням. А отже, поворот виконання рішення спрямований на забезпечення інтересів добросовісного боржника, який виконав судове рішення, яке, як згодом виявилося, було помилковим.

Натомість, предметом заявленого позову було скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень постанови суб'єкта владних повноважень, а не стягнення грошових коштів чи іншого майна, фактично саме за цим судовим рішенням сторонами не було отримано чи стягнуто грошових коштів чи іншого майна, відсутні боржник та стягувач, а отже відсутній предмет правового регулювання статтею 380 КАС України.

При цьому, постановлення судом рішення у справі не передбачало будь-якого примусового його виконання, виконавчий лист у справі не видавався.

Більше того, суд зазначає, що згідно з ч. 4, 7 ст. 380 КАС України, питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

Якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене згідно із частинами першою - третьою цієї статті, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КАС України, учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з ч. 1 ст. 46 КАС України, сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Згідно з п. 8, 9 ч. 1 ст. 4 КАС України, позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду; відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

З поданої заяви вбачається, що така подана третьою особою, яка є учасником справи, проте не є стороною у справі.

З урахуванням наведеного, до спірних правовідносин неможливо застосувати поворот виконання судового рішення, а отже подана заява є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

Відповідно до

Керуючись 9, 73, 74, 75, 76, 77, 90, 242 - 246, 250, 256, 380 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви третьої особи про поворот виконання судового рішення в адміністративній справі - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена за правилами, встановленими ст.ст.293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Я.І. Добрянська