Справа № 520/10833/18
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2019-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

13 березня 2019 р. № 520/10833/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Дирявої К.І.,

представника відповідача - Єрохіна І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Харківського державного авіаційного виробничого підприємства до Головного управління ДФС у Харківській області про скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В :

Харківське державне авіаційне виробниче підприємство звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому з урахуванням уточнень просить суд скасувати податкове повідомлення-рішення від 23.07.2018 року № на загальну суму 488796,27 грн.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що податковий орган прийняв протиправне податкове повідомлення-рішення, яке підлягає скасуванню, оскільки ґрунтується на помилкових висновках, викладених у акті перевірки від 05.07.2018 року №9874/20-40-12-14-18/14308894.

Ухвалою суду від 26.12.2018 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи у підготовчому засіданні.

Представник відповідача у наданому до суду відзиві на позов проти заявленого позову заперечував та зазначив, що податкове повідомлення-рішення було прийнято контролюючим органом у зв'язку із встановленням перевіркою обставин порушення Харківським державним авіаційним виробничим підприємством норм діючого податкового законодавства в частині строків реєстрації податкових накладних, які належним чином зафіксовано у акті перевірки. Отже, позовні вимоги позивача є такими, що не підлягають задоволенню.

Представник позивача у судове засідання не прибув, про дату, час та місце слухання справи повідомлено належним чином. Заяв або клопотань від представника відповідача не надходило.

Представник відповідача у судове засідання прибув, проти заявленого позову заперечував з підстав, викладених у письмових запереченнях на позов.

Відповідно до положень п.1 ч.3 ст. 205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

З врахуванням вищевикладеного, а також з огляду на надання представником позивача під час розгляду справи пояснень, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника позивача.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, вивчивши доводи позову та заперечень проти нього, встановив наступне.

Харківське державне авіаційне виробниче підприємство, код ЄДРПОУ - 14308894, зареєстровано у відповідності до норм діючого законодавства як суб'єкт господарювання.

Судовим розглядом справи встановлено, що посадовою особою відповідача на підставі п. 20.1.4 п.20.1 ст.20, ст.76 Податковою кодексу України проведено камеральну перевірку з питань дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань в Єдиного реєстрі податкових накладних за період: 2016, 2017, 2018 років, результати якої оформлено у вигляді акту від 05.07.2018 року №9874/20-40-12-14-18/14308894.

Відповідно до висновків акту від 05.07.2018 року №9874/20-40-12-14-18/14308894 перевіркою встановлено, що дані перевірки свідчать про порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим порушено абз.11 п 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, відповідальність за що передбачена абз.2 п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України.

На підставі висновків акту перевірки від 05.07.2018 року №9874/20-40-12-14-18/14308894 згідно з пп. 54.3.3 п. 54.3. ст. 54 Податкового кодексу України та у зв'язку з встановленим порушеннями відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 23.07.2018 року № , яким застосовано до позивача штраф у розмірі 10% на суму 54975,00 грн. (затримка на 15 і менше календарних днів), у розмірі 20% на суму 49294,35 грн. (затримка від 16 до 30 календарних днів), у розмірі 30% на суму 290340,36 грн. (затримка від 31 до 60 календарних днів), у розмірі 40% у сумі 91415,51 грн. (затримка від 61 і більше календарних днів), у розмірі 50% у сумі 2771,05 грн. (затримка від 366 і більше календарних днів), у зв'язку з чим загальна сума штрафу склала 488796,27 грн.

Позивач, не погодившись із вказаним податковим повідомленням-рішенням, звернувся до суду з даним позовом. При цьому, під час судового розгляду справи представником позивача вказано, що дії відповідача при проведенні камеральної перевірки були протиправними, а податкове повідомлення-рішення є незаконним та необґрунтованим, оскільки перевіркою було охоплено період виписки та реєстрації та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних 2016 рік, а з аналізу норми статті 76 Податкового кодексу України в редакції від 20.11.2016 року, яка діяла до 01.01.2017 року, предметом камеральної перевірки може бути тільки правильність складання податкової звітності. При цьому, в подальшому, 01 січня 2017 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21.12.2016 року №1797-VIII, яким до Податкового кодексу України внесено зміни та викладено пп. 75.1.1 п.75.1 ст. 75 Податкового кодексу України в новій редакції, відповідно до якої своєчасність реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних могла вже бути предметом камеральної перевірки. Крім того, представником позивача вказано, що у редакції чинній до 01.01.2017 року Податковий кодекс Украйни, в цій частині містить приписи стосовно особливого порядку проведення такої перевірки у строк протягом 30 днів. Отже, на думку позивача, відповідачем протиправно було проведено перевірку підприємства позивача.

Перевіряючи обґрунтованість висновків податкового органу, та, як наслідок, правомірність визначення позивачу суми грошового зобов'язання на підставі оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до положень п.14.1.60 ст.14 Податкового кодексу України єдиний реєстр податкових накладних (ЄРПН) - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

При цьому, як визначено положеннями п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс), що передбачено положеннями пункту 201.7 статті 201 Податкового кодексу України.

Приписами п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

В той же час, положеннями абз.11 п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України передбачено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідальність за зазначене вище порушення визначена положеннями п.120-1.1. ст.120-1 Податкового кодексу України, якою передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Як вбачається з наявних в матеріалах справи доказів позивачем було здійснено реєстрацію податкових накладних у строки, що перевищують граничні.

Представником позивача також вказано, що висновки контролюючого органу в частині порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових за період 2017, 2018 років безпідставними, оскільки пропущення термінів реєстрації відбулося за відсутності вини позивача та з незалежних від нього причин. Так представником вказано, що, починаючи з 2015 року, Харківське державне авіаційне виробниче підприємство перебуває у скрутному фінансово-економічному становищі, оскільки через брак обігових коштів на підприємстві з 2016 року повністю відключено постачання електричної енергії, що підтверджується наказами по підприємству № 458 від 29.10.2015, № 541 від 28.12.2015, № 108 від 28.03.2016, № 155 від 26.04.2016, № 192 від 31.05.2016, № 223 від 29.06.2016, № 269 від 01.08.2016, № 298 від 31.08.2016, № 328 від 29.09.2016, що призвело до вимушеного простою підприємства та зміни режиму роботи з 16.01.2017 в умовах неповного робочого тижня з робочими днями понеділок та вівторок (наказ № 379 від 16.11.2016), а з 04.07.2017 робочий день - понеділок (наказ № 212 від 10.07.2017), а отже позивач був позбавлений можливості своєчасно здійснювати реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Однак, суд зазначає, що вказані доводи представника позивача не доводять обставин відсутності у позивача можливості своєчасної реєстрації податкових накладних/розрахунках коригування, а отже суд зазначає, що представником позивача під час розгляду справи не надано до суду жодних доказів на підтвердження доводів стосовно не порушення підприємством строків реєстрації.

Відповідно до положень ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Стосовно доводів представника позивача про відсутність у контролюючого органу повноважень на проведення камеральної перевірки в частині строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних за 2016 рік суд зазначає наступне.

Як передбачено положеннями пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України, в редакції, чинній до 01.01.2017 року, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

З аналізу вищевикладеної норми вбачається, що об'єктом камеральної перевірки є серед іншого дані Єдиного реєстру податкових накладних. Таким чином, контролюючим органом саме під час аналізу даних Єдиного реєстру податкових накладних у ході проведення камеральної перевірки встановлено порушення підприємством позивача граничних термінів реєстрації податкових накладних.

При цьому, особливостями камеральної перевірки є те, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Водночас, метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, зокрема Єдиного реєстру податкових накладних, арифметичних та/або методологічних помилок, або інших відомостей, які призвели до заниження/завищення податкових зобов'язань або свідчать про допущені платником податків порушення термінів, порядку реєстрації податкових накладних, акцизних накладних або про неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності, відповідальність за що передбачена статтями 120, 120-1, 120-2 ПК України.

Судом встановлено, що пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України фактично уточнено шляхом доповнення з 01.01.2017 року абзацом другим, яким визначено, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що предметом камеральної перевірки, і у редакції, що діяла до 01.01.2017 року, пп. 75.1.1 п. 75.1ст. 75 Податкового кодексу України охоплюються питання своєчасності реєстрації податкових накладних, а отже виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Таким чином, суд зазначає, що доводи позивача стосовно того, що своєчасність реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути предметом камеральної перевірки лише з 01.01.2017 року є необґрунтованими.

Стосовно доводів представника позивача про порушення контролюючим органом строків проведення камеральної перевірки як-то передбачено приписами п.200.10 ст. 200 Податкового кодексу України суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

У позовній заяві позивачем вказано, що у 2016 році за діючими нормами Податкового кодексу України для камеральної перевірки звітності з ПДВ було встановлено особливий порядок камеральної перевірки саме цієї звітності, а згідно із п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.

Однак суд зазначає, що у даному випадку предметом камеральної перевірки була не своєчасність подання позивачем податкової декларації з податку на додану вартість, правильність її заповнення та наявність всіх обов'язкових реквізитів, а дотримання термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зазначені висновки суду узгоджуються із позицією Верховного Суду, відкладеними у постанові від 24.01.2019 року у справі №826/17280/16.

З врахуванням вищевикладеного, суд зазначає, що судовим розглядом справи не спростовано висновків контролюючого органу, що послугували підставою для прийняття оскаржуваного у даній справі податкового повідомлення-рішення від 23.07.2018 року №, а отже останнє є таким, що прийнято у відповідності до норм діючого законодавства, у зв'язку із встановленими перевіркою порушеннями.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, з врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з'ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог Харківського державного авіаційного виробничого підприємства.

Розподіл судових витрат здійснюється в порядку ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Харківського державного авіаційного виробничого підприємства (61023, м. Харків, вул. Сумська, 134) до Головного управління ДФС у Харківській області (61057, м. Харків, вул. Пушкінська, 46) про скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 25 березня 2019 року.

Суддя Мельников Р.В.