Справа № 826/921/18
Суддя: Пилипенко Олена Євгеніївна
Дата ухвалення: 2019-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/921/18 Суддя першої інстанції: Смолій І.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Пилипенко О.Є.

суддів - Беспалова О.О. та Костюк Л.О.,

при секретарі - Грабовській Т.О.,

за участю:

представника позивача: - Зіміна М.В.,

представника відповідача: - Кубіва С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Незалежної помісної церкви (релігійна громада) Євангельських християн «Нове життя» у Дарницькому районі м. Києва на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 19 квітня 2018 року у справі за позовом Незалежної помісної церкви (релігійна громада) Євангельських християн «Нове життя» у Дарницькому районі м. Києва до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И Л А :

У січні 2018 року позивач - Незалежна помісна церква (релігійна громада) Євангельських християн «Нове життя» у Дарницькому районі м. Києва звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною та скасування постанови, в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 1/18/073-1 від 02.01.2018 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 квітня 2018 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій останній просить суд апеляційної інстанції скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення було неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, порушено норми матеріального та процесуального права.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 17 липня 2018 року зупинено провадження у даній справі, призначено судову будівельно - технічну експертизу.

13.08.2018 року до суду апеляційної інстанції надійшов лист від Київського науково - дослідного інституту судових експертиз, відповідно до якого заявником заявлялось клопотання щодо погодження строку виконання та оплати експертизи.

23.10.2018 року дана справа разом із відповідним клопотанням надійшла до Шостого апеляційного адміністративного суду відповідно до ч. 3 ст. 29 КАС України як визначеного ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суду, якому передаються справи Київського апеляційного адміністративного суду, що ліквідований згідно з Указом Президента України від 29 грудня 2017 року № 455/2017 «Про ліквідацію апеляційних адміністративних судів та утворення апеляційних адміністративних судів в апеляційних округах».

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 жовтня 2018 року справу №826/921/18 прийнято до провадження Шостого апеляційного адміністративного суду.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 жовтня 2018 року поновлено провадження у справі за апеляційною скаргою Незалежної помісної церкви (релігійна громада) Євангельських християн «Нове життя» у Дарницькому районі м. Києва на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 19 квітня 2018 року у справі за адміністративним позовом Незалежної помісної церкви (релігійна громада) Євангельських християн «Нове життя» у Дарницькому районі м. Києва до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною та скасування постанови, призначено справу до апеляційного розгляду на 01 листопада 2018 року на 12:45 год.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 листопада 2018 року клопотання Київського науково - дослідному інституту судових експертиз про погодження строку виконання судової будівельно-технічної експертизи понад 90 календарних днів - задоволено:

- проведення експертизи доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03680, м. Київ, вул. Смоленська, 6);

- погоджено Київському науково - дослідному інституту судових експертиз строк виконання судової будівельно-технічної експертизи понад 90 календарних днів;

- зупинено провадження у справі № 826/921/18 до закінчення проведення Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз судової експертизи та одержання її результатів.

23.01.2019 року, відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду Вх.№2480, на адресу суду надійшов лист Київського науково-дослідного інституту судових експертиз № 15856/18-43, разом з додатками, в тому числі з висновком експерта за результатами проведення судової будівельно - технічної експертизи від 10.01.2019 року. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 31 січня 2019 року поновлено провадження у даній справі та призначено її до судового розгляду. Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст.. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що постанова про накладення штрафу №1/18/073-1 від 02.01.2018 року винесена контролюючим органом на підставі та в межах норм чинного законодавства.

Колегія суддів вважає вказаний висновок суду першої інстанції необґрунтованим, з огляду на наступне.

Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, у період з 04 грудня 2017 року по 15 грудня 2017 року Департаментом з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва, відповідно до Законів України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553, Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 р. №978 та на підставі звернення ОСОБА_3 від 07.11.20017 року, відповідно до Наказу №775 від 30.11.2017 року, проведено позапланову перевірку незалежної помісної церкви (релігійна громада) Євангельських християн «Нове життя» у Дарницькому районі м. Києва на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва на вул. Жуковській, 26-22 у Голосіївському районі м. Києва.

Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва видано направлення від 04.12.2017 року для проведення планового (позапланового) заходу.

За результатами проведених заходів, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва складено Акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, яким встановлено що на земельній ділянці на вул. Василя Жуковського, 22 у Голосіївському районі м. Києва замовником будівництва, Незалежною помісною церквою (релігійна громада) Євангельських християн «Нове життя» у Дарницькому районі м. Києва, побудовано громадську будівлю загальною площею 246,0кв.м. з влаштуванням фундаменту без належно розробленої та затвердженої проектної документації та документа, який дає право на виконання будівельних робіт.

Під час проведення перевірки замовником надано Проектні пропозиції на об'єкт «Тимчасова споруда (павільйон) по вул. Жуковського, 26 в м. Києві», розроблені ОСОБА_5 (сертифікат серії НОМЕР_1) 2017 року.

На підставі проведеної перевірки, встановленого порушення відповідачем винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.01.2018 року №1/18/073-1 та накладено штраф в розмірі 63432,00грн.

Вважаючи вищевказану постанову протиправною, позивач звернувся із вказаним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом, норми якого спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Так, згідно з ч. 1 ст. 41 Закону, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок №553.

Так, відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 533) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553), цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно п. 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Із матеріалів справи вбачається, що Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проведено позапланову перевірку позивача на підставі звернення ОСОБА_3, у зв'язку з чим перевірка проведена на підставі та в межах норм чинного законодавства.

Пунктами 16-21 Порядку № 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

По суті встановленого правопорушення колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, позивачем вчинено порушення, передбачене ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до вищевказаної статті, замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Разом з тим, в позовній заяві та в апеляційній скарзі заявник неодноразово наголошував, що об'єкт будівництва по вул.. Жуковського, 26-22 у Голосіївському районі м. Києва є тимчасовою спорудою (павільйоном), у зв'язку з чим на нього не розповсюджуються вимоги ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Як вбачається з висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 15856/18-43 від 10.01.2019 року, на висновку експертизи поставлені питання:

1. «Чи побудована на земельній ділянці з кадастровим номером :79:198:003 по вул..Жуковського 22 у Голосіївському районі м. Києва громадська будівля (намет) приблизною площею 246 кв.м. з улаштуванням фундаменту чи без»;

2. «Чи відноситься громадська будівля приблизною площею 246 кв.м., розташована на земельній ділянці з кадастровим номером :79:198:003 по вул..Жуковського 22 у Голосіївському районі м. Києва до тимчасових споруд чи до капітальних споруд».

Відповідно до висновків експертизи було встановлено, що розташована на земельній ділянці з кадастровим номером :79:198:003 по вул..Жуковського 22 у Голосіївському районі м. Києва громадська будівля (намет) побудована без улаштування фундаменту; громадська будівля, що розташована на земельній ділянці з кадастровим номером :79:198:003 по вул..Жуковського 22 у Голосіївському районі м. Києва, відноситися до тимчасових споруд.

Відповідно до ч.1 ст. 108 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

Разом з тим, колегія суддів не вбачає підстав для відхилення висновків, викладених у висновку експерта, позаяк, останнім було проаналізовано проектну документацію на будівництво громадської будівлі (намета) на земельній ділянці з кадастровим номером :79:198:003 по вул..Жуковського 22 у Голосіївському районі м. Києва на 21 арк., крім того, експертом було проведено обстеження об'єкта в присутності керівника Незалежної помісної церкви (релігійна громада) Євангельських християн «Нове життя» у Дарницькому районі м. Києва Калюжного А.І. та головного державного інспектора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Багнюка А.Я.

Заперечень від Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на висновок експертизи матеріали справи не містять.

Колегія суддів звертає увагу, що матеріали даної справи не містять документів, які б підтверджували право власності/користування Незалежною помісною церквою (релігійна громада) Євангельських християн «Нове життя» у Дарницькому районі м. Києва земельною ділянкою, на якій здійснено будівництво тимчасового об'єкту (намету), разом з тим, постановою у справі № 1/18/073-1 до позивача застосовано штраф у розмірі 63 432 грн. за порушення ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», тобто за будівництво без отримання дозвільних документів, а тому спірна постанова, на переконання колегії суддів, є протиправною та підлягає скасуванню.

Частиною 1 ст.139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частиною 7 ст. 139 КАС України передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв'язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Відповідно до ч.1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Так, відповідно до матеріалів справи, позивачем за звернення до суду із адміністративним позовом та апеляційною скаргою було сплачено судовий збір у розмірі 1762 грн., відповідно до квитанцій № 6 від 12.01.2018 року та 2643 грн., відповідно до квитанції № 7 від 16.05.2018 року.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. У зв'язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Незалежної помісної церкви (релігійна громада) Євангельських християн «Нове життя» у Дарницькому районі м. Києва - задовольнити, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 квітня 2018 року - скасувати та прийняти нову, якою адміністративний позов задовольнити.

Керуючись ст..ст. 241, 242, 310, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Незалежної помісної церкви (релігійна громада) Євангельських християн «Нове життя» у Дарницькому районі м. Києва - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 квітня 2018 року - скасувати та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов Незалежної помісної церкви (релігійна громада) Євангельських християн «Нове життя» у Дарницькому районі м. Києва - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 1/18/073-1 від 02.01.2018 року.

Стягнути на користь Незалежної помісної церкви (релігійна громада) Євангельських християн «Нове життя» у Дарницькому районі м. Києва (, адреса: 02088, м. Київ, вул..Лермонтова 27,) судові витрати у розмірі 4405 гривень (чотири тисячі чотириста п'ять гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (, адреса: 01011, вул.. Хрещатик, 32, м. Київ).

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: О.Є.Пилипенко

Суддя: О.О.Беспалов

Л.О.Костюк

Постанова складена в повному обсязі 19 березня 2019 року.