Справа № 339/31/19
Суддя: Головенко О. С.
Дата ухвалення: 2019-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №339/31/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2019 року м. Болехів

Болехівський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої - судді Головенко О. С.

секретаря судового засідання Латик В.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у загальному позовному провадженні справу за позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління Державної архітектурно - будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_2 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову від 18 грудня 2018 року №217/1009/m.6/2018 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-42 КУпАП.

Позовні вимоги обгрунтовує тим, що на замовлення гр. ОСОБА_3 відповідачем в листопаді 2017 року здійснювалась перевірка обєкту нерухомості по вул. Урожайній в с.Гузіїв, яка видавалась, як перевірка будівництва станції техобслуговування по вул. Промисловій та за результатами винесено постанову, яка рішенням Болехівського міського суду скасована.

19 квітня 2018 року безпідставно на його територію зайшов відповідач, в присутності сільського голови та ще однієї невідомої особи, не зважаючи на його заперечення, провели перевірку та склали документи, копії яких йому не вручили. Постановою від 26 квітня 2018 року його притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 850 грн., в подальшому постанову рішення Болехівського міського суду скасовано.

19 жовтня 2018 року відповідач безпідставно, не надавши будь яких документів для проведення перевірки, зайшов на його територію в присутності землевпорядника ОСОБА_4 та іншої невідомої особи та склали протокол про адміністративне правопорушення, акт, в яких виклали, що він не виконав вимоги припису від 19 квітня 2018 року по будівництві житлового будинку.

Постановою від 18 грудня 2018 року №217/1009/m.6/2018, яку він отримав заказним листом з описом вкладеного 18 січня 2019 року його визнано винним за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено штраф в розмірі 5100 грн.

Вважає, що відповідач не мав права на перевірку, а притягнення його до адміністративної відповідальності є незаконним, необгрунтованим, недоведеним і оскаржувана постанова не відповідає обставинам справи та вимогам закону.

При перевірці 19 жовтня 2018 року відповідачем не надано копії посвідчення ( направлення) на перевірку та службове посвідчення. Також у нього не було жодних правових підстав проводити перевірку за безпідставною заявою ОСОБА_3 А також враховуючи, що ОСОБА_3І написав одну заяву, а відповідач з перевірками вже був більше 5 разів, то ним порушено приписи ч.1 ст. 6 ЗУ « Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» яким визначено, що повторне проведення позапланових заходів державного нагляду за тим самим фактом, що був підставою для позапланового заходу державного нагляду забороняється.

Як відображено в акті та протоколі від 19 жовтня 2018 року відповідачем виявлено порушення невиконання припису від 19 квітня 2018 року по будівництву житлового будинку.

В приписі від 19 квітня 2018 року встановлено, що ним виконано будівництво житлового будинку в 2002 році без дозволу на виконання будівельних робіт по вул. Урожайній, 18 в с.Гузіїв з вимогою усунути виявлене порушення до 19 червня 2018 року шляхом направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Однак будівництво завершено у 2002 році, тобто до того часу, як він став власником приміщенння току по вул. Урожайній в с.Гузіїв у 2003 році. Приймаючи оскаржувану постанову, відповідачем не зясовано чи вчинено адміністративне правопорушення, якщо вчинено, то ким саме та не надано оцінку інформації, що будівництво завершено у 2002 році, а власником він став у 2003 році.

У 2008-2009 роках на його замовлення виготовлено технічну документацію на реконструкцію складської будівлі, піднавісів під житловий будинок, з урахуванням уже збудованого та виготовлено проект землеустрою .

Згідно державного акту від 14 травня 2009 року є власником земельної ділянки, площею 0.250 га для будівництва і обслуговування будинку.

Ухвалою суду від 30 січня 2019 року поновлено строк на звернення до суду із даним позовом.

З відзиву, отриманого судом, вбачається, що позов є безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню. Зокрема, зазначено, що на адресу Управління надійшла заява ОСОБА_3, на підставі якої видано наказ та направлення від 17 листопада 2017 року, тому 29 листопада 2017 року відповідач вийшов на об"єкт по вул. Промислова с. Гузіїв Болехівської міської ради Івано-Франківської області для проведення перевірки. Однак інспектор не був допущений на обєкт, про що складено акт.

У звязку із наведеними обставинами на підставі направлення від 21березня 2018 року №153/1009/m.7/2018, з метою перевірки виконання вимог припису від 04 грудня 2017 року встановлено факт будівництва житлового будинку у 2002 році без отримання дозвільних документів.

На виконання п. 17 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ від 23 травня 2011 року №553 складено припис, яким зобовязано усунути виявлені порушення шляхом реєстрації дозвільних документів про початок виконання будівельних робіт, оскільки мав місце факт самочинного будівництва, то винесено постанову №65/1009/m.6/2018.

Оскаржувана постанова №217/1009/ m.6/2018 від 18 грудня 2018 року винесена за наслідками позапланової перевірки виконання вимог припису від 19 квітня 2018 року щодо оформлення дозвільних документів на житловий будинок, а тому посилання « повторне проведення позапланових заходів нагляду за тим самим фактом, що був підставою для проведення позапланового заходу державного нагляду забороняється» є недоцільним.

Щодо оформлення права власності, то воно оформлено ОСОБА_1 на приміщення току, а при виході на обєкт , встановлено існування житлового будинку.

Посилання позивача, що його притягнуто до адміністративної відповідальності поза межами строку є безпідставним, оскільки відповідно до вимог ст. 38 КУпАП самочинне будівництво відноситься до триваючого правопорушення (а.с. 32-36).

В судове засідання представник позивача не зявився, подав заяву, в якій просить розгляд справи проводити у його відсутності та відсутності позивача (а.с.46).

Такі дії представника представника позивача не суперечать вимогам ст.194 КАС України, за якою учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Представник відповідача, який бере участь у справі, у судове засідання не прибув, хоча він був належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання, клопотань про розгляд справи за його участю не подав.

Згідно ч.3 ст. 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З матеріалів справи встановлено, що 19.04.2018 року відповідачем ОСОБА_2 проведено перевірку позивача ОСОБА_1 за адресою по вул. Урожайна, 18 с.Гузіїв Болнехівської міської ради.

За наслідками такої перевірки, ОСОБА_2 винесено припис, з якого вбачається, що в процесі позапланової перевірки проведеної на будівництві житлового будинку за вказаною адресою встановлено, що ОСОБА_1 виконано будівництво житлового будинку в 2002 році (зведено стіни та встановлено покрівлю) без дозволу на виконання будівельних робіт, що є порушенням п. 3 ч. 1 ст. 25 Закону України від 16.11.1992 року № 2780-ХІІ «Про основи містобудування» (далі - Закон № 2680) та зобов'язано усунути виявлені порушення до 19.06.2018 року шляхом направлення повідомлення про початок будівельних робіт. ( а.с.11).

В той же день з цих підстав складено протокол від 19.04.2018 року за ч. 1 ст. 96 КУпАП, в якому зазначено, що позивач здійснив будівництво житлового будинку в 2002 році (зведено стіни та встановлено покрівлю) без дозволу на виконання будівельних робіт, чим порушено п. 3 ч. 1 ст. 25 Закону № 2680-ХІІ.

А 26 квітня 2018 року відповідачем винесена постанова № 65/1009/m.6/2018, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності позивача за ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 850 грн. за те, що він виконав будівництво житлового будинку в 2002 році (зведено стіни та встановлено покрівлю) без дозволу на виконання будівельних робіт, чим порушив п. 3 ч. 1 ст. 25 Закону № 2680-ХІІ.

Вказану постанову позивач оскаржив в судовому порядку і на підставі рішення суду від 04.12.2018 року, постанова відповідача скасована та закрито провадження у справі.

З метою перевірки виконання припису від 19.04.2018 року, головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_2 із залученням свідків ОСОБА_5, ОСОБА_4, в присутності ОСОБА_1 19.10.2018 року проведено позапланову перевірку та виявлено, що ОСОБА_1 не виконано вимоги припису від 19.04.2018 по будівництві житлового будинку, чим порушено абзац 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю затвердженого Пстановю КМУ №553.

В цей же день 19 жовтня 2018 року складено протокол про адміністративне правопорушення від 19 жовтня 2018 року за результатами позапланової перевірки, проведеної на будівництві житлового будинку по вул. Урожайній, 10 с.Гузіїв Болехівської міської ради Івано-Франківської області, яким встановлено, що ОСОБА_1 порушено порушено абзац 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю затвердженого Пстановю КМУ №553, відповідальність за встановленні правопорушення передбачена ч.1 ст.188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення (а.с.9-10).

На підставі вказаних матеріалів відповідачем 1 грудня 2018 року винесено постанову №217/1009/m.6/2018 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення вимог абзацу 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю затвердженого Пстановю КМУ №553 за ч.1 ст.188-42 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у розмірі 5100 грн. за невиконання замовником вимог припису від 19.04.2018 щодо будівництва житлового будинку по вул. Урожайна, 18 с.Гузіїв Болехівської міської ради (а.с. 8).

Не погоджуючись із вказаною постановою, позивач оскаржив її до суду та вважаючи її незаконною, просив її скасувати, а провадження у справі закрити.

Перевіряючи законність та обгрунтованість оскаржуваної постанови суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі Закон №3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2-3 ч.3 статті 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обовязкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідно до ч.8 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V, в редакції чинній на час винесення припису. Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - субєкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок №553) відповідно до п.5 якого державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обовязково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Як встановлено з матеріалів справи, головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_2 винесено припис та зобов"язано позивача усунути виявлені порушення узаконити будівництво шляхом направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Так, Постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, який визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт (далі Порядок №466).

Відповідно до п.5 Порядку №466, в редакції чинній на момент винесення припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.02.2016, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку обєктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Пунктом 13 Порядку №466 встановлено, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об"єкта.

Відповідно до абзац 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю затвердженого Пстановю КМУ №553, субєкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобовязаний надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

А згідно ч.1 ст.188-42 КУпАП передбачено відповідальність за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю штраф у розмірі від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З припису від 19 квітня 2018року вбачається, що будівництво житлового будинку по вул. Урожайна, 18 с.Гузіїв Болехівської міської ради Івано-Франківської області виконано ОСОБА_1 в 2002році без дозволу на виконання будівельних робіт. (а.с.11).

В той же час, згідно матеріалів справи ОСОБА_1 став власником об'єктів нерухомого майна за адресою місцезнаходження самочинно зведеного на думку відповідача будинку тільки у 2003 році, а власником земельної ділянки, на якій розташований самочинно зведений об'єкт нерухомості, лише у 2009 році. (а.с.12).

Отже, причетності саме позивача до самочинного будівництва, відповідач не навів .

Тому з цих підстав суд скасував постанову № 65/1009/m.6/2018 від 26.04.2018 року відповідачем про притягнення до адміністративної відповідальності позивача за ч. 1 ст. 96 КУпАП за те, що він виконав будівництво житлового будинку в 2002 році за вказаною адресою (зведено стіни та встановлено покрівлю) без дозволу на виконання будівельних робіт, чим порушив п. 3 ч. 1 ст. 25 Закону № 2680-ХІІ.

Рішення суду від 04.12.2018 року набрало законної сили та має преюдиційне значення в порядку ст. 78 КАС України. (а.с.48-50).

Слід також звернути увагу і на те, що станом на 2002 рік порядок та умови надання дозволів на виконання робіт з нового будівництва, розширення реконструкції, реставрації та капітального ремонту об'єктів будівництва встановлювались Державними будівельними нормами А 3.1 2-93 «Порядок надання дозволу на виконання будівельних робіт», відповідно до п.1.1 якого дозвіл на будівництво є юридичним документом, що посвідчує право забудовника та генпідрядника на виконання будівельних робіт, їх фінансування, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж видачу ордерів на земляні роботи.

Суд зауважує, що положення ДБН А 3.1 2-93, чинні на час придбання вказаної будівлі, передбачали як необхідну умову для проведення будівельних робіт отримання дозволу на будівництво та зобовязанння повідомити органи держаргбудконтролю в строк, що не перевищує тижня, про початок виконання будівельних робіт на обєкті (будові) (з п.3.8 ДБН А 3.1 2-93).

Скерування компетентному органу повідомлення про початок виконання будівельних робіт передбачалось у 2002 році та не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання будівельних робіт, тоді як фактично будівництво, зведено у 2002 року, що, на переконання суду унеможливлює його направлення.

Враховуючи, що припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил є письмовою вимогою органу державного нагляду (контролю) до суб'єкта господарювання щодо усунення допущених порушень вимог законодавства та зупинення дій (бездіяльності), які спричинили ці порушення, а тому такий припис повинен містити конкретне визначення заходів щодо усунення виявлених під час перевірки порушень, які повинні бути співмірними встановленому перевіркою порушенню.

При цьому, при встановленні таких заходів орган державного архітектурно-будівельного контролю повинен враховувати доцільність їх застосування та можливість виконання припису особою, щодо якої такий винесено.

Таким чином, суд приходить до переконання, що зазначені у приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 19 квітня 2018 року вимоги не могли бути виконані позивачем ще й тому, що обставин справи свідчать, що роботи із будівництва зведені в 2002 році, до моменту проведення позапланової перевірки у квітні 2018 року, що не заперечується відповідачем.

А відтак, направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт не є належним та доцільним способом усунення виявленого порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та способом узаконення проведеного будівництва.

Статтею 7 КУпАП закріплено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 КУпАП відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В наведених положеннях визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному (необґрунтованому) притягненню такої особи до відповідальності.

Статтею 251 КУпАП визначено перелік фактичних даних в справі про адміністративне правопорушення, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Відповідно до ст.72КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З матеріалів справи встановлено, що про винесення на підставі протоколу з порушення зазначених вимог закону оскаржуваної постанови свідчить і той факт, що постанова, як і протокол, складені однією особою - ОСОБА_2, що є неприпустимим, оскільки порушений принцип забезпечення законності та об'єктивного розгляду справи, закріплений в ст. 7 КУпАП та пунктом 20 Порядку № 553.

Серед критеріїв (принципів), які повинні застосовуватись суб'єктом владних повноважень при прийнятті ним рішень та якими керується адміністративний суд у разі оскарження таких рішень, є, зокрема, принцип законності, відповідно до якого суб'єкт владних повноважень зобов'язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним, а рішення суб'єкта владних повноважень має прийматися обґрунтовано, тобто у урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Рішення суб'єкта владних повноважень не може ґрунтуватись на припущеннях, тим більше коли йдеться про розмір відповідальності, який застосовується таким суб'єктом владних повноважень.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина друга ст. 77 КАС України).

Відповідач у справі, що розглядається, не довів правомірності свого рішення, яке оскаржує позивач.

А тому оскаржувана постанова підлягає скасуванню.

Згідно з ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб'єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Керуючись ст. 2, 5, 9, 241-246, 286 КАС України суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задоволити.

Визнати протиправною та скасувати постанову від 18.12.2018 №217/1009/m.6/2018 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу розміром 5100 (пять тисяч сто) гривень за ч. 1 ст.188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення та провадження по справі закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Болехівський міський суд.

Найменування та ім'я сторін, їх місцезнаходження та проживання :

Позивач: ОСОБА_1 реєстраційний номер облікової картки платників податків НОМЕР_1, місце проживання ІНФОРМАЦІЯ_1 міської ради Івано-Франківської області.

Відповідач: Головний інспектор будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління Державної архітектурно- будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_2 вул. І.Франка,4 м.Івано-Франківськ.

Суддя О.С. Головенко