Справа № 855/91/19
Суддя: Шурко Олег Іванович
Дата ухвалення: 2019-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/91/19
УХВАЛА

22 березня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Шурка О.І.,

суддів Василенка Я.М., Кузьменка В.В.,

перевіривши матеріали позовної заяви уповноваженого представника кандидата на пост Президента України ОСОБА_1 у Центральній виборчій комісії з правом дорадчого голосу ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

21 березня 2019 року уповноважений представник кандидата на пост Президента України ОСОБА_1 у Центральній виборчій комісії з правом дорадчого голосу ОСОБА_2 звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду з позовною заявою до Центральної виборчої комісії, в якій просив суд визнати протиправною бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо незабезпечення пропорційних часток кожної категорії керівних посад в окружних виборчих комісіях з виборів Президента України на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року в результаті прийняття постанов Центральної виборчої комісії від 06 березня 2019 року № 478, від 07 березня 2019 року № 497, від 08 березня 2019 року № 514 та зобов'язання Центральну виборчу комісію внести відповідні зміни до вказаних постанов, забезпечивши право кандидата на пост Президента України ОСОБА_1 на пропорційну частку кожної категорії керівних посад в окружних виборчих комісіях з виборів Президента України на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року.

Перевіривши подану позовну заяву, колегія суддів приходить до висновку, що остання підлягає залишенню без розгляду з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 99 Закону України «Про вибори Президента України» рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, членів цих комісій, органів виконавчої влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, засобів масової інформації, підприємств, установ, організацій, їхніх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації, кандидатів на пост Президента України, їхніх довірених осіб, партій - суб'єктів виборчого процесу, їхніх посадових осіб та уповноважених осіб, офіційних спостерігачів, що порушують законодавство про вибори, можуть бути оскаржені до суду в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Приписи ч. 3 ст. 273 КАС України визначають, що рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Тобто, безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду можуть бути оскаржені виключно рішення, дії чи бездіяльність ЦВК або її члена.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що складові виборчого спору, за якими останній вважається таким, що виникає під час виборчого процесу, та правовідносини, у межах яких виник цей спір, повинні бути пов'язані з виборчим процесом.

Згідно ч. 1 ст. 11 Закону України «Про вибори Президента України» виборчий процес - це здійснення суб'єктами, визначеними статтею 12 цього Закону, виборчих процедур, передбачених цим Законом.

Частинами 3-4 ст. 11 Закону України «Про вибори Президента України» початок виборчого процесу визначається строками, встановленими Конституцією України та цим Законом.

Виборчий процес включає такі етапи: 1) висування та реєстрація кандидатів на пост Президента України; 2) утворення окружних та дільничних виборчих комісій; 3) проведення передвиборної агітації; 4) утворення спеціальних виборчих дільниць, що існують на тимчасовій основі; 5) складання списків виборців, їх перевірка та уточнення; 6) голосування у день виборів Президента України; 7) підрахунок голосів виборців, встановлення підсумків голосування і результатів виборів Президента України та їх офіційне оголошення; 8) припинення повноважень окружних та дільничних виборчих комісій.

Тобто, пов'язаність правовідносин з виборчим процесом полягає в тому, щоб ці правовідносини виникли в межах виборчого процесу й стосувалися підготовки та проведення виборів.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, представник позивача ОСОБА_2 оскаржує бездіяльність ЦВК, пов'язану з підготовкою постанов від 06 березня 2019 року № 478, від 07 березня 2019 року № 497, від 08 березня 2019 року № 514 та їх змістом, а також просить зобов'язати відповідача вчинити дії, пов'язані з внесенням змін до постанов ЦВК від 18 лютого 2019 року № 331, від 06 березня 2019 року № 478, від 07 березня 2019 року № 497, від 08 березня 2019 року № 514.

Отже предметом спору є бездіяльність Центральної виборчої комісії, вчинена в межах виборчого процесу, а тому до цих правовідносин підлягають застосуванню положення статей 270, 273 КАС України.

По змісту ст. 270 КАС України процесуальні строки звернення до суду по даній категорії справ обчислюються календарними днями і годинами, а днем бездіяльності є останній день, встановленого законом строку, в який мало бути вчинено дію або прийнято рішення.

Колегією суддів враховується, що згідно ч. 6 ст. 273 КАС України позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п'ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Викладене, у свою чергу, свідчить, що саме з 06.03.2019, 07.03.2019, 08.03.2019 (дати винесення постанов ЦВК) у розумінні вимог ч. 6 ст. 273 КАС України повинен обраховуватися п'ятиденний строк звернення до суду із позовом про оскарження бездіяльності виборчої комісії, пов'язану з прийняттям цих постанов.

Водночас, матеріали позовної заяви свідчать, що позовна заява надійшла до Шостого апеляційного адміністративного суду 21.03.2019, що засвідчено штампом реєстрації вхідної кореспонденції суду за №855/91/19.

За правилами ч. 5 ст. 270 Кодексу адміністративного судочинства України днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Таким чином, враховуючи, що спірні бездіяльність/дії ЦВК щодо підготовки та прийняття постанови № 478 вчинені не пізніше 06.03.2019, щодо постанови № 497 - 07.03.2019, щодо постанови № 514 - 08.03.2019, позовні вимоги про зобов'язання ЦВК вчинити дії щодо внесення змін у зазначені постанови є похідними та пов'язані між собою, а представник позивача ОСОБА_2 звернувся до суду з даним позовом 21.03.2019, тобто поза межами встановленого процесуальним законом п'ятиденного строку, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі ч. 5 ст. 270 КАС України.

В своїй позовній заяві позивач акцентує увагу, що предметом позову не є вимоги про скасування постанов ЦВК, а являються вимоги про усунення порушень відповідачем законодавства.

Проте, як зазначено в позові, усунення порушень законодавства має відбутись шляхом зобов'язання ЦВК внести відповідні зміни до згаданих вище постанов ЦВК (з бездіяльністю ЦВК по підготовці яких і не погоджується позивач).

Тобто, на переконання колегії суддів, подання даного позову повинно було відбутися у чітко визначені КАС України процесуальні строки, які позивач пропустив та які не підлягають поновленню.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що важливим елементом вказаних строків є момент їх початку, який визначається днем прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності. Це перша відмінність строку звернення до суду щодо вирішення виборчих спорів від строку звернення до суду в інших спорах адміністративної юрисдикції, в яких, як правило, цей строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, у виборчих спорах немає необхідності з'ясування обставин щодо дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Таке правове становище дозволяє чітко визначити початок строку звернення до суду для вирішення виборчих спорів, який не залежить від суб'єктивного сприйняття позивачем моменту порушення його права чи інтересу.

При цьому, законодавцем не передбачено можливості поновлення пропущеного п'ятиденного строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що оскільки позовна заява подана з пропуском встановленого процесуальним законом п'ятиденного строку звернення до суду та з огляду на швидкоплинність виборчого процесу, остання підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 29, 241, 243, 248, 256, 270, 273 КАС України, суд -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву уповноваженого представника кандидата на пост Президента України ОСОБА_1 у Центральній виборчій комісії з правом дорадчого голосу ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у дводенний строк у порядку, встановленому ч. 2 ст. 278 КАС України.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Головуючий суддя: Шурко О.І.

Судді: Василенко Я.М.

Кузьменко В.В.

Головуючий суддя Шурко Олег Іванович

Судді: Кузьменко Володимир Володимирович

Василенко Ярослав Миколайович