Справа № 640/1578/19
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

21 березня 2019 року м. Київ № 640/1578/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про визнання податкових повідомлень-рішень не врученими,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про визнання податкових повідомлень-рішень від 27 червня 2018 року №№0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650 такими, що не вручені позивачу.

Підставою для звернення до суду з позовом стало порушення, на думку позивача, надіслання йому оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 січня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків шляхом подання до суду уточненої позовної заяви (з примірником для відповідача) із приведенням заявлених позовних вимог у відповідність до статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України); документа про сплату судового збору у сумі 1770,87 грн за вимогу майнового характеру; оригіналів або належним чином засвідчених копій документів, долучених до позовної заяви.

На виконання вимог ухвали суду позивачем подано заяву, в якій ОСОБА_1 зазначив, що користуючись частиною другою статті 5 КАС України, звернувся до суду з позовом про захист порушених прав, свобод чи інтересів особи в інший спосіб, який не суперечить закону, а саме: шляхом визнання оскаржуваних податкових повідомлень-рішень не врученими позивачу.

Окрім того, позивач також зазначив, що не просить скасувати оскаржувані податкові повідомлення-рішення, а фактично не погоджується з діями суб'єкта владних повноважень, пов'язаними з недотриманням порядку надіслання контролюючим органом податкових повідомлень-рішень, що призвело до порушення прав позивача, визначених Податковим кодексом України, з огляду на що просив враховувати дану вимогу як вимогу немайнового характеру та відкрити провадження у справі на підставі сплаченого позивачем судового збору згідно квитанції від 23 січня 2019 року №0.0..1 у сумі 768,40 грн. Щодо виконання вимог ухвали суду від 31 січня 2019 року в частині надання суду оригіналів або належним чином засвідчених копій документів, долучених до позовної заяви, ОСОБА_1 пояснив, що один примірник, долучених до позову додатків частково засвідчений, а оригінали не засвідчених документів в нього відсутні, тому просив їх витребувати.

З урахуванням викладеного, ОСОБА_1 просив вважати виконаними вимоги ухвали суду та відкрити провадження у справі.

Суд, розглянувши заяву позивача на виконання вимог ухвали суду від 31 січня 2019 року, надані позивачем пояснення дійшов висновку, що позовна заява і додані до неї документи є достатніми для відкриття провадження у справі.

Зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України перевірено.

За приписами пункту 4 частини дев'ятої статті 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій, зокрема, зазначається, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

З урахуванням предмета спору, складу учасників справи, характеру спірних правовідносин, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику сторін.

На підставі викладеного, керуючись статтями 171, 257, 261, 262 КАС України,

ухвалив:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19) про визнання податкових повідомлень-рішень не врученими.

Здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

Роз'яснити учасникам справи, що суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву.

Запропонувати позивачу надати суду інші докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Витребувати в Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання ухвали:

- належним чином засвідчені копії податкових повідомлень-рішень від 27 червня 2018 року №№0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650, 0-2650 та докази надіслання (вручення) позивачу таких рішень.

Встановити учасникам справи строки для подання заяв по суті справи:

- відповідачу протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву;

- позивачу протягом десяти днів з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив;

- відповідачу протягом п'яти днів з дня отримання відповіді на відзив - для подання заперечень.

Відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення разом з доказами, якими підтверджуються обставини, на яких вони ґрунтуються, та документами, що свідчать про їх надіслання іншим учасникам справи, а також витребувані документи надати (надіслати) до Окружного адміністративного суду міста Києва, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Болбочана Петра, 8, корпус 1.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб - порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

Відповідно до частини другої статті 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку з питань підсудності за правилами, встановленими статтями 295-297 КАС України.

Суддя О.М. Чудак

Інформація про процесуальні права і обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов'язки. Учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов'язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов'язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п'ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв'язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб'єктом владних повноважень, може пред'явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.