Справа № 453/1476/18
Суддя: Пліш Михайло Антонович
Дата ухвалення: 2019-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2019 рокуЛьвів№ 857/3103/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Пліша М.А.,

суддів Шинкар Т.І., Судової-Хомюк Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Федак С.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Сколівського районного суду Львівської області від 20 лютого 2019 року (головуючий суддя Микитин В.Я., м.Сколе, повний текст складено 20.02.2019) по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області в якому просила визнати протиправною та скасувати постанову № 179/24/18-ф/пз від 05.12.2018, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу департаменту ДАБІ Львівської області ДАБІ України Паєнським А.С. у справі про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, котрою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу у розмірі 1 275 грн, а провадження у справі закрити.

Рішенням Сколівського районного суду Львівської області від 20 лютого 2019 року позов задоволено, визнано протиправною та скасовано постанову головного державного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Паєнського Андрія Степановича № 179/24/18-ф/пз, винесену 05.12.2018 відносно ОСОБА_1 у справі про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, котрою її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу у розмірі 1275 грн, а справу про адміністративне правопорушення закрито.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції Державна архітектурно-будівельна інспекція України оскаржила його в апеляційному порядку та в поданій апеляційній скарзі просила скасувати рішення Сколівського районного суду Львівської області від 20 лютого 2019 року і прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову.

В апеляційній скарзі зазначає, що суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні покликається на три підстави для задоволення позову.

Зазначення судом лише ч. 1 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» що не відповідає наявності самого факту порушення та не конкретизує його складу, не відповідає дійсності оскільки вказана норма чітко зобов'язує виконувати будівельні роботи у суворій відповідності із робочою документацією, якою для позивача є отриманий нею будівельний паспорт від 2012 року і будь яке відхилення від такого документу є порушенням вимог містобудівного законодавства відповідальність за що чітко визначена ч. 1 ст. 96 КУпАП, згідно якої і було притягнуто до відповідальності позивача.

Покликання суду на те що, позивачу надано припис у термін до 22.12.2018 усунути порушення вимог законодавства, а оскаржувана постанова прийнята 05.12.2018 не витримує жодної критики, оскільки згідно п. 17 Порядку № 553 від 23.05.2011 чітко визначено складення акту, протоколу і припису як окремих документів, форма яких передбачена Наказом Мінрегіобуду № 240 від 15.05.2011. Відповідно до п. 20 Порядку № 553 від 23.05.2011 складений протокол передається для розгляду справи про адміністративне правопорушення, за результатами якої складається постанова (п. 22 Порядку № 553), а тому припис і постанова є різними окремими актами реагування на вчинене позивачем правопорушення, і не залежать одне від одного, тим більше що позивача не було притягнуто до відповідальності згідно санкції ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, яка якраз і визначає відповідальність за невиконання вимог припису.

Суд першої інстанції також зазначив в оскаржуваному рішенні, що позивачем не допущено самочинного будівництва, що повністю спростовується висновком Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ (постанова № 6 від 30.03.2012) де суд надає трактування норм ст. 376 ЦК України та вказує, що самочинним також вважається будівництво хоча і на підставі проекту, у тому числі і будівельного паспорта, але з відхиленням від затверджених такими документами проектних рішень, оскільки позивач здійснила будівництво об'єкту іншими конфігураційними розмірами, що не було передбачено наданими їй документами.

Також апелянт зазначив, що твердження суду про неможливість візуального встановлення порушень з боку позивача через відсутність у відповідача будівельного паспорта виданого в 2012 році є повністю надуманим, оскільки такий був у відповідача та відповідна копія оглядалась судом першої інстанції під час вилучення усіх документів, що стосуються даної перевірки. Так, Департамент було створено у жовтні 2014 року (Постанова КМУ № 15 від 23.04.2014 ), а повідомлення про початок виконання будівельних робіт зареєстровано ОСОБА_1 у 2012 році у інспекції ДАБК у Львівській області, матеріали, якої і було збережено у Департаменті, зокрема і будівельний паспорт позивача.

Крім того, апелянт зазначає, що позивач стверджує що ним усунуто порушення виявлені під час проведення перевірки, оскільки 22.11.2018 було отримано за № 102 новий будівельний паспорт у відділі містобудування та архітектури Сколівської РДА, який було надіслано відповідачу 29.11.2018 та отримано відповідачем 04.12.2018, тобто позивач отримав будівельний паспорт, який відповідає фактично збудованому об'єкту будівництва.

Отримання позивачем нового будівельного паспорту від 22.11.2018 є підтвердженням факту виявлених відповідачем порушень щодо відхилення від будівельного паспорту від 12.09.2012, оскільки у разі якщо б позивач здійснював будівництво згідно будівельного паспорту від 12.09.2012, у нього не виникало б необхідності отримувати новий будівельний паспорт під час проведення відповідачем перевірки.

Крім того, отримання нового будівельного паспорту не звільняє позивача від відповідальності за порушення яке ним вчинялось.

Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши суддю доповідача, вивчивши матеріали справи, та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних міркувань.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до направлення для здійснення позапланового заходу від 07.11.2018 № 843/18-пз, виданого 07.11.2018 директором Департаменту ДАБІ у Львівській області, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил гр. ОСОБА_1 на об'єкті будівництва «Самочинне будівництво житлового будинку на вул. Крушельницької у с. Коростів Сколівського району Львівської області». За результатами перевірки головними інспекторами Департаменту ДАБІ у Львівській області Рудником І.С. та Гайвановичем Н.О. складено акт від 21.11.2018 № 843/18-ПЗ, яким встановлено, що після перевірки даної будівлі будівельному паспорту, було виявлено повну розбіжність фактичних розмірів і розташування приміщень та конструктивних елементів, з тими, що були вказані у будівельному паспорті, зазначеному у повідомлені, наданому ОСОБА_1, а саме: на першому поверсі два санвузли мали знаходитись між господарським приміщенням і кабінетом, а фактично є один санвузол, який розташований між холом і гаражем; вхід із гаражу до холу здійснюється через господарське приміщення, яке фактично розташоване з іншої сторони відносно гаражу; на першому поверсі сходовий марш мав знаходитись між вітальнею, холом і їдальнею, а фактично розташований тільки у вітальні; їдальня, комора, кабінет і гардероб, які мали бути на першому поверсі, відсутні; вихід на терасу мав бути з вітальні і кабінету, а фактично є тільки з вітальні; на другому поверсі сходовий марш мав знаходитись між житловими кімнатами і холом, а біля зовнішньої стіни є тільки в холі; на другому поверсі мали бути три житлові кімнати і спальня, а є тільки дві житлові кімнати і спальня; гардероб, сауна і бібліотека, які мали бути на другому поверсі, відсутні; лінійний розмір будівлі в осях А-Г, згідно будівельного паспорту мав бути 10.0 м, а фактично є 11.0 м; лінійний розмір будівлі в осях 1-6 мав бути 12.8 м, а фактично є 13.77 м; два димоходи, які повинні бути згідно будівельного паспорту, відсутні; конструкція даху інакша. Згідно вимог до забудови земельної ділянки у с. Коростів, вул. Крушельницької: мінімально допустимі відстані від об'єкта, що проектується, до меж земельної ділянки - 5 м, а фактично ця віддаль є 4.2 м; мінімально допустимі віддалі від об'єкта , який проектується, до існуючих (проектних) будинків і споруд - 40 м, а фактично ця віддаль є 24 м. 10.12.2018 копію акта було вручено позивачу під підпис.

З метою усунення виявлених позаплановою перевіркою порушень Департаментом ДАБІ у Львівській області видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21.11.2018 № 843/18-пз, яким позивача зобов'язано протягом одного місяця з дня отримання даного припису привести вказаний об'єкт будівництва у відповідність до будівельного паспорта, який отримано позивачем під розписку 22.11.2018.

Про виявлені у ході проведення позапланової перевірки факти складено протокол про адміністративне правопорушення від 21.11.2018 № 843/18-пз-1 стосовно позивача та призначено розгляд справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 05.12.2018 об 12.00 год.. У свою чергу, позивач, не погодилась з приписом та протоколом, вважала їх неправомірними, про що зазначила і в акті, і у протоколі про адміністративне правопорушення.

На підставі акта перевірки від 21.11.2018 №843/18-пз та протоколу про адміністративне правопорушення від 21.11.2018 № 843/18-пз-1 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ у Львівській області ДАБІ України Паєнським А.С. було винесено постанову від 05.12.2018 № 179/24/18-ф/пз, якою позивача було визнано винною у здійсненні самочинного будівництва житлового будинку на вул. Крушельницької у с. Коростів Сколівського району Львівської області, тобто у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 1275 грн..

З метою перевірки виконання вимог припису Департаменту ДАБІ у Львівській області головним інспектором будівельного нагляду Гайвановичем Н.О. у строк з 08.01.2019 до 22.01.2019 року проведено позапланову перевірку виконання вимог припису від 21.11.2018 № 843/18-пз про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: «Будівництво житлового будинку на вул. Крушельницької в с. Коростів Сколівського району Львівської області», якою встановлено виконання замовником будівництва ОСОБА_1 виконання вимог припису від 21.11.2018 № 843/18-пз.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовники та підрядники під час створення об'єкта архітектури зобов'язані, з-поміж іншого, забезпечувати будівництво об'єктів архітектури згідно з робочою документацією, не порушувати під час організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси користувачів прилеглих земельних ділянок, власників розташованих на них будинків і споруд, відшкодовувати завдані їм збитки відповідно до закону.

Згідно з положеннями Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Так, згідно із ст. 36 цього Закону, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається. Відповідно до ч. 1 ст. 27 вищевказаного Закону забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Відповідно до п. 2.16. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерстварегіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України за №103 від 05.07.2011, після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції України будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.

Як встановлено судом першої інстанції, позивачем повідомлено про початок виконання будівельних робіт шляхом реєстрації 18.09.2012 Інспекцією ДАБК у Львівській області за № 3 Повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, виданого та затвердженого відділом регіонального розвитку містобудування та архітектури Сколівської РДА Львівської області від 12.09.2012 року № 42, що надає їй право проводити будівельні роботи до цього часу без оформлення будь-яких додаткових дозвільних документів.

Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯК № 133486, виданого 28.11.2011 управлінням Держкомзему у Сколівському районі Львівської області, позивач володіє на праві власності земельною ділянкою площею 0,2000 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по вул. Крушельницької у с. Коростів Сколівського району Львівської області.

У положеннях спеціальної матеріально-правової норми, котрі містяться у ч. 1 ст. 376 ЦК України, поняття самочинного будівництва визначено через сукупність його основних ознак, що виступають умовами або підставами, за наявності яких об'єкт нерухомості може бути визначений самочинним, а саме, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Згідно роз'яснень, котрі містяться у п. п. 22, 23 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 6 «Про практику застосування судами ст. 376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва)», під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема, недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність. При вирішенні питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, суди повинні у кожному випадку з'ясовувати, зокрема, наскільки збудована будівля за розміром відповідає площі, поверховості, розміщенню та іншим умовам, передбаченим проектом; як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо.

Суд першої інстанції вважав, що оскільки ч. 1 ст. 96 КУпАП є бланкетною нормою і передбачає загальну відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд, то оскаржувана постанова мала б містити конкретизацію матеріальних норм і правил, які начебто було порушено позивачем, а також мала б містити докази того, що будівництво вчинене позивачем з істотним порушенням будівельних норм і правил з відповідними посиланнями на конкретні норми чинного в Україні законодавства.

Суд вважав, що зазначення в оскаржуваній постанові лише ч. 1 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», не відображає наявність самого факту порушення та зовсім не конкретизує його складу.

Окрім того, суд зазначив, що позивачу було встановлено місячний строк для виконання з дня вручення припису, тобто у термін - до 22.12.2018, проте оскаржувана постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності прийнята відповідачем 05.12.2018, тобто до закінчення цього строку, у зв'язку з чим суд вважав її такою, що прийнята передчасно. Також, у матеріалах справи наявний будівельний паспорт для будівництва індивідуального житлового будинку, господарських будівель та споруд, виданий та зареєстрований відділом містобудування та архітектури Сколівської РДА від 22.11.2018 за реєстр. № 102, в якому уповноважений орган містобудування та архітектури вніс відповідні зміни та визначив відповідність намірів забудови земельної ділянки, здійснюваної позивачем, вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

З огляду на вищенаведене суд першої інстанції вважав, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Однак, колегія суддів з такими висновками суду першої інстанції не погоджується.

Згідно ч. 1 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Згідно ч. 1 ст. 41 цього Закону позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно п. 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до ч. 1 ст. 96 КУпАП порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд -

тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як уже зазначалось вище, про виявлені у ході проведення позапланової перевірки факти складено протокол про адміністративне правопорушення від 21.11.2018 № 843/18-пз-1 стосовно позивача та призначено розгляд справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 05.12.2018 об 12.00 год. 05.12.2018 винесено постанову № 179/24/18-ф/пз, якою позивача було визнано винною у здійсненні самочинного будівництва житлового будинку на вул. Крушельницької у с. Коростів Сколівського району Львівської області, тобто у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 1275 грн.

Суд апеляційної інстанції вважає, що позивачем фактично підтверджено порушення встановлені актом перевірки від 21.11.2018 № 843/18 п/з, протоколом про адміністративне правопорушення від 21.11.2018 № 843/18-пз-1 на підставі яких винесено оскаржувану постанову, а саме не відповідність даної будівлі будівельному паспорту № 42 від 12.09.2012, виданому «Відділом регіонального розвитку містобудування та архітектури», оскільки позивачем 22.11.2018 внесено зміни до будівельного паспорту, на підставі чого на її замовлення, видано та зареєстровано відділом містобудування та архітектури Сколівської РДА від 22.11.2018 за реєстр. № 102, будівельний паспорт для будівництва індивідуального житлового будинку, господарських будівель та споруд, в якому уповноважений орган містобудування та архітектури вніс відповідні зміни та визначив відповідність намірів забудови земельної ділянки, здійснюваної позивачем, вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, державним будівельним нормам, стандартам і правилам, чим усунено виявлені порушення та виконано припис, в якому зазначено вказані ним порушення.

З огляду на викладене колегія суддів вважає, постанова № 179/24/18-ф/пз від 05.12.2018, винесена головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу департаменту ДАБІ Львівської області ДАБІ України відносно ОСОБА_1 у справі про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності прийнята відповідачем з дотримання вимог чинного законодавства, атому не підлягає скасуванню.

Суд апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції слід скасувати, бо таке прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права і висновки суду не відповідають матеріалам справи, а у задоволенні позовних вимог - відмовити.

Керуючись ст. 243, 286, ст. 308, ст. 310, п. 2 ч. 1 ст. 315, ст. 317, ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України задовольнити, скасувати рішення Сколівського районного суду Львівської області від 20 лютого 2019 року по справі № 453/1476/18.

Прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення і не може бути оскаржена.

Головуючий суддя М.А. Пліш

Судді Т.І. Шинкар

Н.М. Судова-Хомюк