Справа № 743/122/19
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2019-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 743/122/19
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

22 березня 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Файдюк В.В., перевіривши апеляційну скаргу громадянина Ісламської Республіки Пакистан ОСОБА_3 на рішення Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 25 січня 2019 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області до громадянина Ісламської Республіки Пакистан ОСОБА_3 про продовження строку затримання, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 25 січня 2019 року адміністративний позов Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області до громадянина Ісламської Республіки Пакистан ОСОБА_3 про продовження строку затримання - задоволено частково.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції в часті задоволених позовних вимог та винести нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі (за текстом апеляційної скарги).

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки подана після закінчення строків апеляційного оскарження.

Відповідно до ч.1 статті 289 КАС України за наявності обґрунтованих підстав вважати, що іноземець або особа без громадянства, стосовно якої подано адміністративний позов про примусове видворення, ухилятиметься від виконання рішення про її примусове видворення, перешкоджатиме проведенню процедури видворення чи реадмісії відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію або якщо існує ризик її втечі, а так само у разі відсутності в іноземця або особи без громадянства, яка вчинила порушення законодавства України з прикордонних питань або про правовий статус іноземців, документа, що дає право на виїзд з України, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері міграції, його територіальним органом чи підрозділом, органом охорони державного кордону або Служби безпеки України подається до місцевого загального суду як адміністративного суду за місцезнаходженням цих органів (підрозділів) або за місцезнаходженням пункту тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства, які незаконно перебувають в Україні, позовна заява про застосування судом до іноземця або особи без громадянства одного з таких заходів: 1) затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення видворення за межі території України; 2) затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію; 3) взяття іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації; 4) зобов'язання іноземця або особи без громадянства внести заставу.

За нормами ч.14-17 статті 289 КАС України розгляд питань, визначених цією статтею, здійснюється судом за обов'язкової участі сторін. Розгляд справ про продовження строку затримання іноземця або особи без громадянства може проводитися у режимі відеоконференції, у тому числі з трансляцією з іншого приміщення, що знаходиться поза межами приміщення суду, в порядку, визначеному цим Кодексом.

Адміністративні справи, передбачені цією статтею, розглядаються судом у день подання відповідної позовної заяви.

Апеляційні скарги на судові рішення в адміністративних справах, визначених цією статтею, можуть бути подані в десятиденний строк із дня їх проголошення.

Суд апеляційної інстанції розглядає справу у десятиденний строк після закінчення строку на апеляційне оскарження з повідомленням учасників справи.

Як вбачається з протоколу судового засідання від 25 січня 2019 року, воно проведено судом першої інстанції у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Оскаржуване рішення прийнято судом першої інстанції 25 січня 2019 року та проголошено у відкритому судовому засіданні, в якому брав участь, безпосередньо - громадянин Ісламської Республіки Пакистан ОСОБА_3 та перекладач ОСОБА_4.

Як вбачається з матеріалів справи, копію оскаржуваного рішення суду першої інстанції апелянтом отримано особисто, що підтверджується розпискою, яка міститься в матеріалах справи (а.с.34). Проте, вказана розписка не містить дати, коли саме скаржником отримано рішення Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 25 січня 2019 року. Однак, в тексті заяви, доданої до скарги, зазначено, що рішення отримане відповідачем одразу 25 січня 2019 року.

Разом з тим, відповідачем апеляційну скаргу подано лише 15 березня 2019 року, що підтверджується відбитком поштового штампу на конверті, який міститься в матеріалах справи (а.с.51), тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

До апеляційної скарги відповідачем додано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій зазначено, що останній пропустив строк звернення до апеляційного суду у зв'язку з тим, що рішення суду було виготовлено на українській мові. Яку він розуміє, а в Чернігівськомц ПТПІ відсутній адвокат, тому зміст судового рішення йому було роз'яснено тільки 07 березня 2019 року під час відвідування ОСОБА_3 адвокатом, з яким у нього з 07 березня 2019 року укладено договір про надаггя правової допомоги.

Виходячи з вищезазначеного, громадянин Ісламської Республіки Пакистан ОСОБА_3 просить суд поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Суд вважає зазначені доводи необґрунтованими та відхиляє їх як такі, що не відповідають дійсності. Так, з матеріалів справи вбачається, що разом з відповідачем у судовому засіданні були присутні перекладач. Відповідно, за його допомогою скаржник мав можливість вчасно бути обізнаним про суть оскаржуваного наразі рішення та порядок його оскарження.

Крім того, суд апеляційної інстанції зазначає, що категорія зазначеної справи визначена адміністративним судочинством як - особлива, а рішення прийняті в межах цієї категорії справ забезпечують реалізацію державної політики у сфері міграції.

Відтак, підстави поновлення строку на апеляційне оскарження рішення, наведені відповідачем в апеляційній скарзі визнані судом неповажними.

Таким чином, апелянтом був пропущений строк апеляційного оскарження, визначений в статті 289 КАС України.

Отже, суд дійшов висновку про необхідність надати скаржнику час для подання клопотання про поновлення строку з зазначенням причин поважності такого пропуску, достатніх для його поновлення та надати належні докази, які підтверджують неможливість подання відповідачем апеляційної скарги в передбачений законодавством строк (в десятиденний строк з дня проголошення рішення суду першої інстанції).

Відповідно до вимог ч. 2 статті 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Пунктом 4 частини 1 ст. 299 КАС України встановлено, що, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, у відповідності із ст.ст. 298, 299 КАС України, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту надається строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 169, 298, 299, 325, 328 КАС України,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу громадянина Ісламської Республіки Пакистан ОСОБА_3 на рішення Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 25 січня 2019 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області до громадянина Ісламської Республіки Пакистан ОСОБА_3 про продовження строку затримання - залишити без руху та надати апелянту строк в розмірі п'яти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для зазначення підстав поновлення пропущеного строку.

У разі невиконання вимог ухвали суду у зазначений вище строк у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя Файдюк В.В.