Справа № 161/1570/19
Суддя: Багрій Василь Миколайович
Дата ухвалення: 2019-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2019 рокуЛьвів№ 857/2807/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Багрія В. М.,

суддів Курильця А. Р., Старунського Д. М.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 14 лютого 2019 року (рішення ухвалено у м. Луцьку судом у складі головуючого судді Пахолюка А. М.) у справі № 161/1570/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного державного інспектора з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Волинської області Управління Державної служби надзвичайних ситуацій України у Волинській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до головного державного інспектора з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Волинської області Управління Державної служби надзвичайних ситуацій України у Волинській області Билиці О. М. про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Позивач просив визнати незаконними дії головного державного інспектора з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Волинської області Управління Державної служби надзвичайних ситуацій України у Волинській області Билиці О. М. щодо притягнення його до адміністративної відповідальності за статтею 188-37 КУпАП та скасувати постанову серії ВН № 006213 від 23.01.2019 про накладення адміністративного стягнення, а провадження у справі закрити.

Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 14.02.2019 позивачу в задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції оскаржив ОСОБА_1, подавши на нього апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначає, що рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, без належного з'ясування усіх обставин, що призвело до неправильного вирішення справи. Суд першої інстанції не взяв до уваги, що відповідно до частини 5 статті 10 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» повноваження та порядок діяльності органів ринкового нагляду, права та обов'язки їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, встановлюються цим Законом, законами України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та іншими законами України. Тому органи ринкового нагляду повинні здійснювати свою діяльність з врахуванням положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

План, яким працівники Державної служби України з надзвичайних ситуацій обґрунтовували своє прибуття на перевірку, затверджений лише 21.12.2018 та не відповідає вимогам Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».

Апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції та задовольнити позов в повному обсязі.

На апеляційну скаргу відповідач подав відзив, в якому просить апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Оскільки усі учасники справи в судове засідання не прибули, хоча були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, вважаючи, що таку може бути вирішено на підставі наявних в ній доказів.

Вислухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, апеляційний суд приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково з таких підстав.

Відмовляючи в задоволенні позову , суд першої інстанції прийшов до висновку про правомірність дій та постанови відповідача про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за статтею 188-37 КУпАП у зв'язку з невиконанням законних вимог посадових осіб органів ринкового нагляду щодо проведення перевірки.

Апеляційний суд не погоджується з такими висновками суду першої інстанції та, надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, враховує таке.

У справі встановлено, що 21.01.2019 згідно з наказом начальника Управління ДСНС України у Волинській області від 17.01.2019 № 26, державний інспектор з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Волинської області УДСНС України у Волинській області ОСОБА_3 прибув для проведення перевірки характеристик продукції магазину ПрАТ «Нова Лінія», що розташований в м. Луцьку по вул. Шевченка, 13 Б.

Однак, юрисконсульт ПрАТ «Нова Лінія» ОСОБА_1 не допустив державного інспектора з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Волинської області УДСНС України у Волинській області до проведення перевірки, про що 21.09.2019 складено протокол ВН № 006213 про адміністративне правопорушення відповідно до статті 188-37 КУпАП.

Як видно з протоколу, 21.01.2019 о 11.00 год. у торгівельному центрі ПрАТ «Нова Лінія» по вул. Шевченка, 13 Б у м. Луцьку, юрисконсульт ПрАТ «Нова Лінія» ОСОБА_1 не виконав законні вимоги посадових осіб органів ринкового нагляду та їх територіальних органів щодо проведення перевірки, чим порушив вимоги пункту 8 частини 1 статті 15 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».

23.09.2019 на підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 21.09.2019 головним державним інспектором з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Волинської області УДСНС України у Волинській області Билицею О. М. прийнято постанову ВН №006213 про накладення адміністративного стягнення, якою позивача визнано винним у вчиненні порушення, передбаченого статтею 188-37 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 340 грн.

Статтею 188-37 КУпАП передбачена відповідальність за невиконання законних вимог посадових осіб органів ринкового нагляду та їх територіальних органів щодо проведення перевірки, ненадання їм передбаченої законодавством інформації чи надання недостовірної інформації, створення інших перешкод для виконання покладених на них обов'язків.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», державний ринковий нагляд - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» передбачено, що метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

Відповідно до частини 5 статті 8 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» суб'єкти господарювання зобов'язані надавати на вимогу органів ринкового нагляду документацію, що дає змогу ідентифікувати: 1) будь-який суб'єкт господарювання, який поставив їм відповідну продукцію; 2) будь-який суб'єкт господарювання, якому вони поставили відповідну продукцію.

Згідно з пунктом 11 частини 1 статті 11 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог.

Частинами 1 та 2 статті 20 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» передбачено, що ринковий нагляд здійснюється відповідно до секторальних планів ринкового нагляду, які щорічно затверджуються органами ринкового нагляду відповідно до сфер їх відповідальності. Секторальний план ринкового нагляду охоплює види продукції відповідно до сфер відповідальності органів ринкового нагляду та визначає належність цих видів продукції до певного ступеня ризику.

Секторальні плани ринкового нагляду затверджуються відповідними органами ринкового нагляду не пізніше 1 грудня року, що передує плановому (частина 8 статті 20).

Статтею 23 цього ж Закону передбачено загальний порядок проведення перевірок характеристик продукції, відповідно до якого органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції. Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та посвідчень (направлень) на проведення перевірки, що видаються та оформляються відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Згідно з матеріалами справи, секторальний план державного ринкового нагляду на 2019 рік щодо перевірки піротехнічних виробів, феєрверків затверджений 20.11.2018 Головою Державної служби України з надзвичайних ситуацій, тобто у встановлений законом строк (а.с. 24).

При цьому, секторальний даний план не містить найменування суб'єктів господарювання щодо яких буде здійснено ринковий нагляд, а визначає лише план здійснення ринкового нагляду та план здійснення контролю щодо певних видів продукції.

21.12.2018 на підставі секторального плану від 20.11.2018 начальником Управління ДСНС у Волинській області затверджено план здійснення діяльності з ринкового нагляду на І квартал 2019 року, відповідно до якого у січні 2019 року передбачена перевірка магазину ПрАТ «Нова Лінія», що розташований у м. Луцьку по вул. Шевченка, 13 Б.

Відповідно до частини 5 статті 10 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» повноваження та порядок діяльності органів ринкового нагляду, права та обов'язки їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, встановлюються цим Законом, законами України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та іншими законами України.

Отже, органи ринкового нагляду повинні здійснювати свою діяльність в тому числі і з врахуванням положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Законом України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» питання щодо повідомлення суб'єкта господарювання про проведення у нього планової перевірки не врегульовано.

Разом з тим, частиною 4 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», встановлено, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу. Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю). Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.

Як видно з матеріалів справи, Управлінням ДСНС у Волинській області не було дотримано вимог частини 4 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», що в свою чергу свідчить про правомірність дій позивача щодо недопуску уповноваженої особи УДСНС України у Волинській області до проведення перевірки.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження у справі про адміністративне правопорушення є повне, всебічне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, тощо.

Відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також не з'ясовані інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У зв'язку з тим, що органом ринкового нагляду не було дотримано процедури проведення планової перевірки, притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відповідно до статті 188-37 КУпАП та накладення на нього штрафу у розмірі 340 грн, на переконання колегії суддів апеляційного суду, є необґрунтованим.

Згідно з пунктом 1 статті 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

У зв'язку з тим, що в діях позивача, з огляду на встановлені судом обставини, відсутній склад правопорушення, передбачений статтею 188-37 КУпАП, постанову відповідача серії ВН № 006213 від 23.01.2019 про накладення адміністративного стягнення слід скасувати, а справу про адміністративне правопорушення - закрити.

Відповідно до частини 3 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб'єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

У зв'язку з тим, що статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України визначено виключний перелік дій та рішень, які може вчинити та прийняти суд за результатами розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, позов ОСОБА_1 в частині визнання незаконними дії головного державного інспектора з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Волинської області УДСНС України у Волинській області Билиці О. М. задоволенню не підлягає.

Оскільки рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, без повного та належного з'ясування усіх обставин справи, це є підставою для його скасування та прийняття постанови про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 з вказаних вище підстав.

Керуючись ст. 271, ст. 272, ст. 286, ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 317, ст. 321, ст. 322, ст. 325 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 14 лютого 2019 року у справі № 161/1570/19 скасувати та прийняти постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову головного державного інспектора з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Волинської області Управління Державної служби надзвичайних ситуацій України у Волинській області Билиці Олега Мефодійовича серії ВН № 006213 від 23.01.2019, якою на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 340 грн відповідно до статті 188-37 КУпАП, скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення закрити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В. М. Багрій
судді А. Р. Курилець
Д. М. Старунський