Справа № 855/93/19
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2019-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/93/19
У Х В А Л А

22 березня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Сорочка Є.О., суддів Коротких А.Ю., Федотова І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_3 до Центральної виборчої комісії про встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень), визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просить:

- встановити наявність чи відсутності повноважень суб'єкта владних повноважень - відповідача, пов'язаних з розкриттям відомостей про використання публічних коштів рахунку "НОМЕР_1";

- встановити наявність чи відсутності повноважень суб'єкта владних повноважень - відповідача, пов'язаних з відкриттям позабюджетних рахунків, зокрема рахунку "НОМЕР_1", зокрема під час чергових виборів Президента України 31 березня 2019 року та для цілей таких;

- встановити наявність чи відсутності повноважень суб'єкта владних повноважень - відповідача, пов'язаних з використання позабюджетних рахунків, зокрема рахунку "НОМЕР_1", зокрема під час чергових виборів Президента України 31 березня 2019 року та для цілей таких, зокрема, як спеціального рахунку для сплати та повернення грошової застави кандидатів, що відкриті поза черговими виборам Президента України 31 березня 2019 року, а саме у 2010 році;

- встановити наявність чи відсутності повноважень суб'єкта владних повноважень - відповідача, пов'язаних з використання коштів рахунку "НОМЕР_1", зокрема коштів грошової застави, що сплачені кандидатами на пост Президента України чергових виборів Президента України 31 березня 2019 року, як нецільових;

- визнати бездіяльність суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язати відповідача вчинити дії, пов'язані з розкриттям усієї інформації, що стосується рахунку "НОМЕР_1" за весь період часу використання такого.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на необґрунтовані та неповні, на його думку, відповіді Центральної виборчої комісії, надані в порядку Закону України «Про доступ до публічної інформації» на запити позивача, що стосувалися відкриття, обслуговування, розкриття відомостей по рахунку НОМЕР_1, призначеного для внесення грошової застави кандидатами на пост Президента України, а також щодо розпорядження коштів, розміщених на цьому рахунку.

Обґрунтовуючи порушення своїх прав, позивач послався на те, що нерозкриття відповідачем запитуваної інформації про рахунок НОМЕР_1 впливає на права виборців з доступу до публічної інформації.

Перевіривши матеріали позовної заяви, колегія суддів дійшла висновку про те, що даний спір не підсудний Шостому апеляційному адміністративному суду як суду першої інстанції з огляду на таке.

Юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Відповідно до частини першої статті 5 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист <…>.

Пунктом 6 частини першої статті 19 КАС передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: <…> спорах щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму; <…>.

Особливості провадження у справах, пов'язаних із виборами Президента України регулює стаття 277 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), частиною шостою якої передбачено, що рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, у тому числі рішення Центральної виборчої комісії із встановлення результатів виборів, можуть бути оскаржені у порядку, передбаченому статтею 273 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 273 КАС виборець, учасник всеукраїнського референдуму (громадянин України, який має право голосу у відповідних виборах або референдумі) може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, якщо такі рішення, дія чи бездіяльність безпосередньо порушують його виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі чи процесі референдуму.

Частиною третьою вказаної статті передбачено, що рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Відповідно до частини другої статті 22 КАС апеляційному адміністративному суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ, як суду першої інстанції підсудні справи щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності Центральної виборчої комісії (окрім визначених частиною четвертою цієї статті), дій кандидатів на пост Президента України, їх довірених осіб.

Апеляційним адміністративним судом в апеляційному окрузі, що включає місто Київ, є Шостий апеляційний адміністративний суд.

Аналіз викладених норм свідчить, що у спеціальному порядку, визначеному статтею 273 КАС, до Шостого апеляційного адміністративного суду виборцем можуть бути оскаржені рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії (крім рішення щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму), які порушують виборчі права або інтереси виборця щодо участі у виборчому процесі, прийняті у межах виборчого процесу.

У свою чергу, колегія суддів наголошує, що спори, які виникли поза межами виборчого процесу або не стосуються виборчого процесу, не належать до виборчих спорів у розумінні КАС, а тому визначення підсудності таких спорів та їх розгляд здійснюється має здійснюватися в загальному порядку.

Пов'язаність правовідносин з виборчим процесом полягає в тому, щоб ці правовідносини виникли в межах виборчого процесу й стосувалися підготовки та проведення виборів. Основною умовою для визначення юрисдикції адміністративних судів та підсудності стосовно виборчих спорів є предмет цих спорів.

Під виборчими правами та інтересами виборця щодо участі у виборчому процесі особисто необхідно розуміти не тільки право голосу на відповідних виборах, а й участь у роботі виборчих комісій як членів цих комісій, у проведенні передвиборної агітації, здійсненні спостереження за виборами та інших заходах у порядку, визначеному законами України.

Позовна заява фізичної особи (громадянина України), яка звернулася до суду не за захистом виборчих прав, а інших прав, свобод та інтересів, не може розглядатися адміністративним судом за спеціальними правилами, встановленими статтями 273, 277 КАС, а в разі належності спору до юрисдикції адміністративних судів повинна розглядатися за загальними правилами, встановленими КАС.

Аналогічні висновки були зроблені Пленумом Вищого адміністративного суду України у постанові від 01.11.2013 № 15 «Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом».

Перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_3, колегія суддів встановила, що спір не пов'язаний із виборчим процесом з виборів Президента України та порушенням прав позивача щодо участі у цих виборах, позаяк стосується виключно отримання публічної інформації згідно Закону України «Про доступ до публічної інформації» та Закону України «Про відкритість використання публічних коштів».

Відповідно до частини першої, пункту 4 частини другої статті 13 Закону України «Про вибори Президента України» підготовка та проведення виборів Президента України здійснюються публічно і відкрито.

Для забезпечення публічності і відкритості виборчого процесу виборчі комісії відповідно до своїх повноважень <…> надають іншу інформацію у випадках, передбачених цим Законом.

Засади інформаційного забезпечення виборів регулює розділ VIII Закону України «Про вибори Президента України».

Відповідно до частини другої статті 56-1 Закону України «Про вибори Президента України» інформація, що міститься у документах, поданих до Центральної виборчої комісії для реєстрації кандидатів на пост Президента України, є відкритою. На офіційному веб-сайті Центральної виборчої комісії оприлюднюються відомості про прізвище, власне ім'я (всі власні імена) та по батькові (за наявності), число, місяць, рік і місце народження, громадянство із зазначенням часу проживання на території України, відомості про посаду (заняття), місце роботи, партійність, місце проживання, суб'єкта висування кожного кандидата на пост Президента України.

Наведені норми, і норми щодо загального інформаційного забезпечення (стаття 56-2), спеціального інформаційного забезпечення виборів (стаття 56-3), а також інші норми Закону України «Про вибори Президента України», не містять положень щодо інформування виборців про обставини відкриття, обслуговування, чи використання коштів спеціального рахунку Центральної виборчої комісії, на який партією, яка висунула кандидата на пост Президента України, або кандидатом на пост Президента України у безготівковому порядку відповідно до статті 49 Закону України «Про вибори Президента України» вноситься грошова застава.

Таким чином, спори, що стосуються інформування, доступу до інформації про відкриття, обслуговування чи використання коштів спірного рахунку НОМЕР_1 Центральної виборчої комісії, не відносяться до спорів, пов'язаних із виборчим процесом, а право на отримання такої інформації не може вважатися «виборчим правом щодо участі у виборчому процесі» у розумінні КАС.

Тому, колегія суддів дійшла висновку, що поданий позивачем позов не є спором щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом, а тому має вирішуватися за загальними правилами КАС, а не в спеціальному порядку, встановленому статтею 273 КАС.

Позивач у позовній заяві фактично оскаржує компетенцію (повноваження) відповідача щодо оприлюднення інформації про рахунок та використання коштів цього рахунку, а також бездіяльність щодо неоприлюднення (нерозкриття) інформації про цей рахунок згідно Закону України «Про доступ до публічної інформації» та Закону України «Про відкритість використання публічних коштів».

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 19 КАС юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: <…> спорах фізичних чи юридичних осіб із розпорядником публічної інформації щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності у частині доступу до публічної інформації <…>.

Згідно частини першої статті 22 КАС місцеві адміністративні суди (місцеві загальні суди як адміністративні суди та окружні адміністративні суди) вирішують адміністративні справи як суди першої інстанції, крім випадків, визначених частинами другою - четвертою цієї статті.

Частиною другою статті 22 КАС передбачено, що окружним адміністративним судам підсудні всі адміністративні справи, крім визначених частиною першою цієї статті.

Згідно з абзацом першим частини першої статті 25 КАС адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об'єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Таким чином, поданий ОСОБА_3 позов не підсудний Шостому апеляційному адміністративному суду як суду першої інстанції, оскільки має вирішуватися відповідним окружним адміністративним судом.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 29 КАС суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо при відкритті провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що позовну заяву ОСОБА_3 слід передати на розгляд (зі стадії вирішення питання щодо відкриття провадження у цій справі) Окружному адміністративному суду міста Києва як найбільш територіально наближеному до Шостого апеляційного адміністративного суду окружному адміністративному суду, якому згідно частини першої статті 25 КАС територіально підсудний даний спір.

Аналогічний висновок Київського апеляційного адміністративного суду щодо передачі до Окружного адміністративного суду міста Києва справи у спорі, який не пов'язаний із виборчим процесом, підтримав Верховний Суд у постановах від 17 травня 2018 року по справі №875/11/18 та від 23 лютого 2018 року по справі № 875/5/18.

Відповідно до частини п'ятої статті 242 КАС, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Керуючись статтями 19, 22, 25, 29, 34, 243, 273, 277 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до Центральної виборчої комісії про встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень), визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії передати за підсудністю до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її підписання та набирає законної сили після її перегляду в апеляційному порядку або після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя І.В. Федотов