Справа № 420/6739/18
Суддя: Потапчук В.О.
Дата ухвалення: 2019-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

20 березня 2019 р.м.ОдесаСправа № 420/6739/18

Суддя П'ятого апеляційного адміністративного суду Потапчук В.О., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 15.02.2019 р. по справі № 420/6739/18

позивач ОСОБА_1

відповідач Державна судова адміністрація України

про визнання дій протиправними,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 15 лютого 2019 року повернено адміністративний позов ОСОБА_1.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 звернулася до суду з апеляційною скаргою.

Ухвалою П'ятого апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2019 року апеляційна скарга залишена без руху.

14 березня 2019 року до П'ятого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання скаржника про усунення недоліків апеляційної скарги, разом з вимогою про:

- звільнення від сплати судового збору;

- витребування з Департаменту освіти і науки довідку про неотримання заробітної плати з 30 травня 2016 року;

- продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Так, дослідивши вказане клопотання суд зазначає, що обґрунтовуючи висновки про обов'язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов'язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У пункті 60 рішення від 19 червня 2001 року "Kreuz проти Польщі" (Заява №28249/95) Європейської суд з прав людини зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв'язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції.

Зі змісту приписів ст.133 КАС України та ст.8 Закону України "Про судовий збір" випливає, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов'язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Разом з тим, надана до суду довідка Центрального об'єднаного управління ПФУ в м. Одесі №008006 від 05 лютого 2019 року не може вважитись належним та самостійним доказом підтвердження незадовільного майнового стану позивача, оскільки з неї не вбачається відсутності інших джерел доходу. Інших належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження свого майнового стану (довідки про доходи від фіскального органу, відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДФС України) апелянтом надано не було.

Дана позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною зокрема в ухвалах від 5 жовтня 2018 року (справа № 815/2380/18), від 17 вересня 2018 року (справа № 815/2381/18), від 13 липня 2018 року (справа № 815/715/18).

Таким чином, для встановлення факту незадовільного майнового стану скаржника, що унеможливлює сплату ним судового збору, ОСОБА_1 повинна надати до суду довідку про доходи від фіскального органу, відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДФС України.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за звернення до суду з апеляційною скаргою.

При цьому, су також не вбачає підстав для задоволення клопотання скаржника щодо витребування з Департаменту освіти і науки довідки про неотримання заробітної плати з 30 травня 2016 року, оскільки відповідно до вимог чинного законодавства, а саме ст.80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно вимог ч.2 та 3 ст.79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Як вбачається з тексту клопотання ОСОБА_1 не надала будь-яких пояснень та фактів неможливості самостійно надати докази, а також причин пропуску строку звернення до суду з даним клопотанням.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для задоволення вказаного клопотання в частині витребування з Департаменту освіти і науки довідки про неотримання заробітної плати з 30 травня 2016 року.

При цьому, суд вважає за необхідним задовольнити клопотання ОСОБА_1 в частині продовження строку усунення недоліків зазначених в ухвалі П'ятого апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2019 року до 03 квітня 2019 року.

Крім цього, суд звертає увагу скаржника, що клопотання про усунення недоліків написано нею від руки нерозбірливим почерком, тобто є нечитабельним. До того ж, вказане клопотання є копією, права сторона якої не містить закінчення тексту, що ускладнює його прочитання судом, та встановлення обставин викладених в ньому.

Статтею 167 КАС України встановлено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб'єктності за відповідним законом іноземної держави (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне продовжити скаржнику, встановлений ухвалою, строк усунення недоліків апеляційної скарги до 03 квітня 2019 року.

Керуючись ст. ст.169, 295, 296, 298 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 задовольнити частково.

Продовжити ОСОБА_1 строк усунення недоліків апеляційної скарги до 03 квітня 2019 року.

Роз'яснити скаржнику, що у разі не виконання вимог даної ухвали, відповідно до ст. 298 КАС України, апеляційна скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: Потапчук В.О.