Справа № 464/6202/18
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2019-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №464/6202/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2019 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Брильовського Р.М.

секретар судового засідання Сільник Н.Є.

за участю:

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

представника відповідача - Романів М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання протиправними приписів,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №1 від 02.03.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно якого ОСОБА_1 зобов'язано на протязі одного місяця, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об'єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства та затверджених проектних рішень;

- визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №2 від 02.03.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно якого ОСОБА_1 зобов'язано на протязі десяти робочих днів, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об'єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а саме забезпечення здійснення авторського нагляду вказаного об'єкта будівництва;

- визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №3 від 02.03.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно якого ОСОБА_1 зобов'язано на протязі десяти робочих днів, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об'єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а саме забезпечення здійснення технічного нагляду вказаного об'єкта будівництва.

Позиція позивача викладена у позовній заяві та відповіді на відзиві, в яких позивач зазначив, що відповідачем 2 березня 2018 року було винесено оскаржувані приписи. Позивач вважає, що відповідач діяв не в межах повноважень та не у спосіб передбачений законом та Конституцією України, допустив ряд порушень порядку проведення перевірки, що є підставою для скасування оскаржуваних приписів. Зазначив, що позивачу не було відомо про наслідки перевірки, не було ознайомлено з актом перевірки, акт перевірки та оскаржуваних приписів останній не отримував. Вказує, що акт перевірки не містить дати, а відмітка про відмову позивача в отримані акта та оскаржуваних приписів не відповідає дійсності. На переконання позивача, саме неналежне повідомлення позивача та невручення останньому приписів про усунення встановлених порушень призвело до не усунення встановлених порушень. Вказує, що роботи з реконструкції квартири було завершені в грудні 2017 року, тому видані приписи №2 та №3 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм стандартів і правил щодо забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду є не можливим взагалі. Також позивач наголосив, що в грудні 2015 року ЛКП «Архбуднагляд» було розроблено Містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками реконструкції квартириАДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища, влаштування консольних балконів та приєднання власного підвального приміщення. Проте, позивач стверджує, що такий розрахунок був неточними та помилковим, оскільки проводився шляхом сумування замірів висот приміщень поверхів та товщини перекриття в найвищі точці без врахування висоти утвореного простору між стелею та дахом. На переконання позивача, оскаржувані приписи стали підставою до застосування до позивача штрафних санкцій в великих розмірах та є перешкодою для вчинення будь-яких дій щодо оформлення права на реконструйовано квартиру, в тому числі проведення комунікацій (водопостачання та водовідведення ) та унеможливлюють подальше користування такою. 3 огляду на викладене, позивач вважає, що приписи є формальними і несуть скриту вимогу для спонукання до демонтажу проведеної реконструкції. Просить позов задовольнити.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з мотивів, вказаних в позовній заяві та відповіді на відзиві, просив позов задовольнити.

Відповідач у встановлений судом строк подав відзив на позов та додаткові пояснення, в яких просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог. Свої заперечення обґрунтовує тим, що відповідачем здійснено позапланову перевірку об'єкта будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення». За результатами встановлено, що на зазначеному об'єкті будівництва замовниками проведено будівельні роботи з надбудови приміщення горища над квартирою з влаштування мансардного поверху в утвореному просторі, про що складено акт перевірки. При проведенні контрольних замірів на вищевказаному об'єкті будівництва встановлено відхилення від гранично допустимої висоти будинку по проекту, відхилення від геометричних розмірів балконів, що свідчить про проведення робіт з відхиленням від затвердженого проекту. Зазначив, що замовниками будівництва не забезпечено здійснення технічного нагляду. В ході проведення позапланової перевірки також встановлено, що замовниками будівництва-фізичними особами: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_1, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 не забезпечено здійснення авторського нагляду на об'єкті будівництва, чим порушено п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури. Зазначив, що в.о. директора ЛКП «Архітектурно-будівельний нагляд» Юзич Н.Г. та інженер технічного нагляду Білий Ю.К. повідомили відповідача, що авторський та відповідно технічний нагляди за виконанням робіт на вказаному об'єкті будівництва не проводився, оскільки замовник будівництва не повідомив їх про початок ведення будівельних робіт. Внаслідок встановлених порушень, відповідачем складено протоколи про адміністративне правопорушення та оскаржувані приписи. Відповідач зазначив, що позивачу було відомо про наслідки перевірки, оскільки в останній день перевірки 02.03.2018 позивач прибув до відповідача для складання процесуальних документів, зокрема акта, протоколів та приписів. Проте, ознайомившись із вказаними документами та з'ясувавши, що згідно них позивача може бути притягнено до відповідальності за численні порушення вимог містобудівного законодавства, останній відмовився їх підписувати та отримувати. Вказані обставини свідчать про те, що позивачу було відомо про складені документи за наслідками перевірки, а такі документи були скеровані на адресу позивача у зв'язку із відмовою позивача в отриманні таких. Стверджує, що авторський та технічний нагляд не здійснювався з вини саме позивача, який не виконав умови договору, які є обов'язковими до виконання. Просив відмовити в задоволенні позову.

В судовому засіданні представник відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог з підстав викладених у відзиві на позов та додаткових пояснень, просив в задоволенні позову відмовити.

Згідно з пунктом 3 частини 3 статті 246 КАС України, суд зазначає, що ухвалою Сихівського районного суду м. Львова від 06.11.2018 було передано справу № 462/6202/18 за підсудністю до Львівського окружного адміністративного суду.

28 листопада 2018 року ухвалою Львівського окружного адміністративного суду було залишено позовну заяву без руху та встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви.

20 грудня 2018 року ухвалою Львівського окружного адміністративного суду було прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

22 січня 2019 року ухвалою Львівського окружного адміністративного суду роз'єднано позовні вимоги у справі № 464/6202/18 за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування постанов та приписів, виділивши в самостійне провадження вимоги:

- визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №0006-вих-856/34 від 14.03.2018 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладення штрафу у розмірі 1700, 00 грн;

- визнати протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові щодо пред'явлення постанови по справі про адміністративне правопорушення №0006-вих-856/34 від 14.03.2018 для примусового виконання до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Шелінської Юлії Андріївни про стягнення штрафних санкцій в розмірі 3400 грн;

- визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №0006-вих-879/35 від 15.03.2018 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 КУпАП та накладення штрафу у розмірі 8500 грн;

- визнати протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові щодо пред'явлення постанови по справі про адміністративне правопорушення №0006-вих-879/35 від 15.03.2018 для примусового виконання до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Шелінської Юлії Андріївни про стягнення штрафних санкцій в розмірі 17000 грн;

- визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №0006-вих-961/37 від 16.03.2018 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладення штрафу у розмірі 8500 грн;

- визнати протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові щодо пред'явлення постанови по справі про адміністративне правопорушення №0006-вих-961/37 від 16.03.2018 для примусового виконання до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Шелінської Юлії Андріївни про стягнення штрафних санкцій в розмірі 17000 грн.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 29.01.2019 справу № 1.380.2019.000444 за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування постанов про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП передано на розгляд Сихівському районному суду м. Львова.

Розгляд справи № 464/6202/18 за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання протиправними та скасування приписів - продовжено у справі № 464/6202/18.

5 березня 2019 року суд у підготовчому засіданні протокольною ухвалою закінчив підготовче засідання та призначив справу до судового розгляду.

З'ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, заперечення відповідача та дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, суд, даючи правову оцінку спірним правовідносинам, виходив з наступного.

Суд встановив, що на підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 16.02.2018 № 62-пп, посадові особи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові в період з 13.02.2018 до 02.03.2018 здійснено позапланову перевірку об'єкта будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами перевірки Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові було складено акт № 1/62-ПП, в якому встановлено, що на об'єкті будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» замовниками проведено будівельні роботи з надбудови приміщення горища над квартирою АДРЕСА_1 з влаштування мансардного поверху в утвореному просторі.

При проведенні контрольних замірів на об'єкті будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» було встановлено:

- відхилення від гранично допустимої висоти будинку по проекту- 6,7 м, фактично по замірах - 8,0 м;

- відхилення від геометричних розмірів балконів: по проекту розміри консольних балконів становлять - 1100 мм х 3200мм, фактично по замірах - 1670мм х 4800мм;

- не забезпечення замовником будівництва здійснення технічного нагляду;

- не забезпечено замовником будівництва здійснення авторського нагляду на об'єкті.

Як наслідок за результатами перевірки відповідачем було встановлено, що замовниками будівництва - фізичними особами: ОСОБА_5 І, ОСОБА_6, ОСОБА_1, ОСОБА_7 та ОСОБА_8, які виступають і виконавцями робіт на об'єкті будівництва, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 проведено роботи з відхиленням від затвердженого проекту.

2 березня 2018 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові було складено:

- припис №1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого ОСОБА_1 зобов'язано на протязі одного місяця, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об'єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства та затверджених проектних рішень;

- припис №2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого ОСОБА_1 зобов'язано на протязі десяти робочих днів, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об'єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а саме забезпечення здійснення авторського нагляду вказаного об'єкта будівництва;

- припис №3 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого ОСОБА_1 зобов'язано на протязі десяти робочих днів, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об'єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а саме забезпечення здійснення технічного нагляду вказаного об'єкта будівництва.

Позивач вважає зазначені приписи протиправними та такими, що підлягають скасуванню, тому звернувся з цим позовом до суду.

Вирішуючи спір, суд виходив з наступного.

Так, спірні правовідносини сторін врегульовані Законом України від 20.05.1999 року № 687-XIV «Про архітектурну діяльність», Законом України від 14.10.1994 року № 208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю».

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про основи містобудування» державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Згідно з ст. 8 вказаного Закону державне регулювання у сфері містобудування полягає в, зокрема, контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, державних стандартів і норм, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об'єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Згідно з п. 1.1 Положення про інспекцію державного архітектурно-будівельного

контролю у м. Львові, затвердженого ухвалою Львівської міської ради від 30.09.2015 № 5118, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (надалі - Інспекція) є виконавчим органом Львівської міської ради, що створений на підставі ухвали міської ради від 19.06.2015 № 4780 "Про створення інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради", Законів України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства", "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про місцеве самоврядування в Україні".

Відповідно до п. 2.1 вказаного положення, основним завданням Інспекції є здійснення відповідно до законодавства України державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 9, п. 12, п. 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва та посадові особи інспекції під час його здійснення зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

При цьому, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час його здійснення, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, подавати свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки.

Згідно із положеннями п. 17, п. 18, п. 19, п. 20, п. 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Таким чином, з аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися в присутності суб'єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Як встановив суд із наявного в матеріалах справи копії акта перевірки, позаплановий захід здійснювався в присутності ОСОБА_1 та ОСОБА_8, проте примірник акта перевірки, приписів та протоколів було направлено на адресу ОСОБА_1, оскільки ОСОБА_1 та ОСОБА_8 відмовилися від отримання зазначених документів.

Отже, зазначенні обставини свідчать про проінформованість позивача про підстави, предмет та результати проведеної позапланової перевірки, а тому доводи позивача щодо порушення відповідачем Порядку №533 в частині здійснення перевірки є необґрунтованими.

Факт присутності ОСОБА_1 під час здійснення перевірки, підтверджується самим позивачем у відповіді на відзив, в якій позивач зазначила: «Як я тепер зрозуміла , що вся моя участь в перевірці була зустріч з інспектором на об'єкті 20.02.2018р., мій підпис на направленні про проведення перевірки та передача йому копії декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованою Інспекцією ДАБК у м. Львові від 08.06.2016 року №65; та всіх дозвільних документів на проведення реконструкції.».

Позивач стверджує, що акт перевірки не містить дати складання, з актом перевірки її ніхто не ознайомлював і, що від підпису вона не відмовлялася, оскільки її не було зазначено як підписанта в цьому акті.

Проте, суд не приймає такі доводи позивача до уваги, оскільки у відповідності до п. 15-16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначено, що форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Бланк акта перевірку затверджений наказом від 15.05.2012 № 240 Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального-господарства України, отже акт перевірки складений за результатами перевірки є встановленого законом зразка.

При цьому, суд звертає увагу, що у відповідності до п. 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно з п. 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

На переконання суду, у разі наявності у позивача зауважень до акта перевірки, останній мав право подати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, однак свої правом не скористався.

Відповідно до п. 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

Як слідує із змісту акта перевірки та оскаржуваних приписів посадова особа відповідача А.В. Козак зазначила, що ОСОБА_1 відмовилася від підписання акта перевірки та приписів.

Що стосується покликань позивача, що акт перевірки, протоколи та оскаржувані приписи останній не отримував, оскільки на протязі березня-травня в квартирі АДРЕСА_1 ніхто не проживав, то суд зазначає наступне.

У відповідності до абз. 3 п. 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Таким чином, з наведеного слідує, що відповідач у встановлений законом спосіб здійснив усі необхідні дії, щоб вручити позивачу документи складені за результатами перевірки, проте позивач відмовився від підписання та отримання таких.

Як наслідок вказані документи відповідачем були скеровані на адресу позивача засобами поштового зв'язку, що підтверджується копією конвертів, супровідним листом № 0006-вих-775 від 06.03.2018, витягом поштового відправлення Укрпошта.

Суд наголошує, що обов'язок відповідача у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису обмежується надісланням таких документів рекомендованим листом з повідомленням. Фактичні обставини одержання надісланих документів знаходяться за межами його компетенції, оскільки відносини між оператором поштового зв'язку та адресатом (позивачем) знаходяться поза контролем відправника та не залежать від нього.

З огляду на викладене, суд вважає, що неотримання позивачем зазначених документів не з вини відповідача, не може свідчити про протиправність оскаржуваних приписів.

Щодо порушень ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, то суд виходив з наступного.

Частиною 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Наведене вище кореспондується з положеннями Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

Пунктом 17 Порядку встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року - припис відповідача є обов'язковим до виконання.

Стосовно доводів позивача про протиправність приписів Інспекції державного будівельно-архітектурного контролю у м. Львові від 02.03.2018 суд зазначає наступне.

Матеріалами справи підтверджується, що за результатами проведеної перевірки відповідачем встановлено, що об'єкт будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» не відповідає проектній документації.

За результатами перевірки Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові було встановлено, що на об'єкті будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» замовниками проведено будівельні роботи з надбудови приміщення горища над квартирою АДРЕСА_1 з влаштування мансардного поверху в утвореному просторі.

При проведенні контрольних замірів на об'єкті будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» було встановлено:

- відхилення від гранично допустимої висоти будинку по проекту- 6,7 м, фактично по замірах - 8,0 м;

- відхилення від геометричних розмірів балконів: по проекту розміри консольних балконів становлять - 1100 мм х 3200мм, фактично по замірах - 1670мм х 4800мм;

- не забезпечення замовником будівництва здійснення технічного нагляду;

- не забезпечено замовником будівництва здійснення авторського нагляду на об'єкті.

2 березня 2018 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові було складно:

- припис №1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого ОСОБА_1 зобов'язано на протязі одного місяця, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об'єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства та затверджених проектних рішень;

- припис №2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого ОСОБА_1 зобов'язано на протязі десяти робочих днів, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об'єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а саме забезпечення здійснення авторського нагляду вказаного об'єкта будівництва;

- припис №3 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого ОСОБА_1 зобов'язано на протязі десяти робочих днів, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об'єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а саме забезпечення здійснення технічного нагляду вказаного об'єкта будівництва.

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств визначений Постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 р. № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до п. 2, 5 Порядку № 903 авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проекту вальни ка.

Представник групи авторського нагляду під час відвідування об'єкта архітектури вносить в обидва примірники журналу зауваження щодо виявлених відхилень від затвердженого проекту разом з пропозиціями стосовно їх усунення та ознайомлює з ними під розписку відповідального представника підрядника.

Згідно з п. 2 Порядку № 903 технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об'єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об'єкта.

Як слідує із змісту Договору №5/16 укладеного між ОСОБА_1 та ЛКП «Архбуднагляд», зокрема п. 4, в якому зазначено, що Виконавець - Юзич Н.Г. приступає до виконання робіт після одержання 100% оплати коштів на розрахунковий рахунок протягом 15-ти днів з початку виконання будівельних робіт на об'єкті, після реєстрації декларації (дозволу), за повідомленням замовника.

Із змісту Договору №22/02-16 укладеного між ОСОБА_1 та ФОП Білим Ю.К. щодо здійснення технічного нагляду, виконавець - Білий Ю.К. зобов'язується почати виконання замовлення по даному договору протягом 10 (десяти) днів після отримання Замовником (ОСОБА_1.) дозволу на будівництво та письмового повідомлення Виконавця. (п. 3.1 Договору).

В ході перевірки відповідачем отримано інформацію від в.о. директора ЛКП «Архітектурно- будівельний нагляд» Юзич Н.Г. та пояснення від інженера технічного нагляду Білого Ю.К. про те, що авторський та відповідно технічний нагляди за виконанням робіт на об'єкті «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» не проводилися, так як замовник будівництва не повідомив їх про початок ведення будівельних робіт.

Отже, як встановлено судом, та не заперечується позивачем авторський та технічний нагляди за виконанням робіт на об'єкті «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» не проводилися.

Судом враховуються пояснення представника відповідача щодо необґрунтованості позовних вимог про скасування оскаржуваних приписів, оскільки позивач по суті не заперечив та сам зазначив як у позовній заяві, так і відповіді на відзив, що відхиленням від затвердженої проектної документації мали місце.

Водночас, суд не приймає до уваги доводи позивача, що роботи з реконструкції квартири було завершені в грудні 2017 року, тому виконання вимог приписів №2,№3 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм стандартів і правил щодо забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду є неможливими.

Суд погоджується з відповідачем, що неможливість виконання позивачем приписів зумовлена відхиленням від проектної документації під час здійснення будівництва, порушенням норм законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме незабезпеченням авторського та технічного нагляду не є підставою для визнання оскаржуваних приписів протиправними, а навпаки підтверджує протиправність дій позивача щодо відхиленням від проектної документації під час здійснення будівництва за адресою: м. Львів, АДРЕСА_1.

Відносно доводів позивача, що роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горищ та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення були розпочаті 08.06.2016 відповідно до декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої інспекцією ДАБК у Львові від 08.06.2016 № 65 та будівництвом були завершені до 31.12.2016, суд зазначає наступне.

Статтею 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461, прийняття в експлуатацію об'єктів, що належать до І-ІІІ категорії складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органами державного архітектурно- будівельного контролю поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації (далі - декларація).

Датою прийняття в експлуатацію об'єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката. Експлуатація об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Дані щодо зареєстрованих декларацій, внесених змін до них, повернення на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та скасування їх реєстрації, а також виданих сертифікатів та відмов у їх видачі вносяться Державною архітектурно- будівельною Інспекцією до реєстру на підставі інформації, поданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її надходження.

Реєстрація декларації або видача сертифіката чи їх дублікатів здійснюється шляхом внесення даних до реєстру з дотриманням вимог Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» та «Про адміністративні послуги».

Для реєстрації декларації замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю два примірники декларації.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до Єдиного реєстру документів.

Враховуючи зазначенні норми законодавства, станом на час подання позивачем цього позову об'єкт будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» не є прийнятим в експлуатацію, матеріали справи зворотного не містять.

Отже, з наведеного слідує, що будівельні роботи не можна вважати закінченими, оскільки через відхилення від затвердженого проекту, об'єкт будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» у відповідність до вимог містобудівного законодавства та затверджених проектних рішень потребує перебудови.

Що стосується покликань позивача, що в грудні 2015 року ЛКП «Архбуднагляд» було розроблено Містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками реконструкції квартириАДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища, влаштування консольних балконів та приєднання власного підвального приміщення, який був неточними та помилковим, оскільки проводився шляхом сумування замірів висот приміщень поверхів та товщини перекриття в найвищі точці без врахування висоти утвореного простору між стелею та дахом.

Втім, суд вважає, що такі покликання позивача є голослівними, не підтверджуються належними доказами та не спростовують факту наявності встановлених порушень, у зв'язку з чим не приймаються судом до уваги.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржувані приписи від 02.03.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Інспекцією державного будівельно-архітектурного контролю у м. Львові прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законами України, а отже відсутні підстави щодо визнання таких приписів протиправними та їх скасування.

Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.

Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, ЄСПЛ нагадав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачен Конституцією та законами України.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); добросовісно; розсудливо.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

На підставі вищевикладеного, розглянувши справу в межах позовних вимог на підставі наданих доказів, суд дійшов висновку, що відповідач правомірно з урахуванням всіх обставин виніс оскаржувані приписи від 02.03.2018 №1, №2, №3, тому адміністративний позов є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при відмові у задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, судові витрати стягненню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Позивач - ОСОБА_1 (АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1).

Відповідач - Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (79034, м. Львів, вул Угорська, 7-А ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 25.03.2019.

Суддя Р.М. Брильовський