Справа № 120/989/19-а
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2019-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

25 березня 2019 р. Справа № 120/989/19-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Яремчук Костянтин Олександрович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління Пенсійного фонду України в м. Вінниці про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління Пенсійного фонду України в м. Вінниці про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам процесуального Закону.

Так, пунктом 11 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що позовна заява окрім інших вимог має містити власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, позовна заява не містить власного письмового підтвердження позивача про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, що свідчить про недотримання вимоги, встановленої до позовної заяви.

Крім того, частиною 3 статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (частина 8 статті 160 КАС України).

У позовній заяві позивач послався на пункт 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» як на підставу звільнення його від сплати судового збору. Цією нормою, зокрема, визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю І та ІІ груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Проте, позивачем не надано суду доказів, які б підтверджували належність останнього до однієї з вище перерахованих категорій осіб.

Відтак, за відсутності документу про сплату судового збору, а також в звязку з ненаданням позивачем доказу, який би підтверджував наявність у нього статусу особи, яка звільняється від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», відсутні й підстави для відкриття провадження у справі.

При цьому, частиною 2 статті 169 КАС України передбачено, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З метою виконання вимог вказаної норми суд звертає увагу на те, що правові засади справляння судового збору, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Так, відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня по 30 червня 2019 року встановлено у розмірі 1921 гривні.

Отже, розмір судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, становить 768,4 гривень.

З огляду на викладене, позивачу слід надати суду докази, які б підтверджували наявність у нього статусу особи, яка звільняється від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», а за відсутності таких документ про сплату судового збору в розмірі 768,40 гривень.

Ще однією підставою для залишення позовної заяви без руху є невідповідність її вимогам частини 6 статті 161 КАС України, якою передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобовязаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Вказана норма кореспондується із частиною 1 статті 123 КАС України, у якій йдеться про те, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Статтею 122 КАС України врегульовано строки звернення до адміністративного суду.

Зокрема, цією статтею передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З позовної заяви слідує, що позивач звертався до Управління Пенсійного фонду України в м. Вінниці із заявами від 23 квітня та від 07 червня 2018 року. Листом вих. №206/Б-1 від 18 червня 2018 року відповідач надав відповідь на заяву від 07 червня 2018 року. Не погоджуючись із вимогами, що містить лист відповідача від 18 червня 2018 року, позивач звернувся до суду.

Таким чином, як видно з позовної заяви, позивач оскаржує дії Управління Пенсійного фонду України в м. Вінниці, що мали місце більше шести місяців до звернення до адміністративного суду, при цьому не надавши суду ані заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, ані доказів поважності причин його пропуску.

Зважаючи на викладене, позовна заява також не відповідає вимогам щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На переконання суду, усі зазначені вище недоліки, що містить позовна заява, унеможливлюють відкриття провадження у справі, а тому її слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення таких недоліків.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248, 256 КАС України,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Пенсійного фонду України в м. Вінниці про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович