Справа № 420/5814/18
Суддя: Бондар В. Я.
Дата ухвалення: 2019-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/522/268/19
Справа № 420/5814/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2019 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Бондар В.Я.,

за участі секретаря судового засідання - Грищук В.О.,

розглянувши у порядку спрощеного провадження (з урахуванням особливостей встановлених ст.ст. 268-271, 286 КАС України) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Распоровської Ольги Володимирівни про скасування постанов про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До суду 09 листопада 2018 року звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Распоровської Ольги Володимирівни про скасування постанов про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення про скасування постанов про притягнення позивача до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу, а саме: Постанови № 584 від 12.10.2018 року по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 КУпАП; Постанови № 585 від 12.10.2018 року по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП; Постанови № 586 від 12.10.2018 року по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що він проводив поточний ремонт в придбаній їм квартирі, без знесення стін, стель, що не може розцінюватися як реконструкція. Щодо балкону, то він існує з давнього часу, позивач його не будував. У технічному паспорті, складеному Одеським МБТІ 13.07.2001 р., вказано про існування балкону та в плані квартири вказано, що довжина балкону відповідає довжині стіни кімнати. Вказаний балкон знаходився в аварійному стані, малася ймовірність його обвалу. Члени інспекції до моєї квартири не заходили.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2018 року справу передано на розгляд Приморського районного суду міста Одеси.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 листопада 2018 року справа передана на розгляд судді Бондарю В.Я.

Ухвалою від 23 листопада 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху. Позивачу надано 10 днів для усунення недоліків.

26 листопада 2018 року позивачем надано заяву про усунення недоліків, а також заява про поновлення пропущеного процесуального строку щодо оскарження.

Ухвалою від 10 грудня 2018 року позовну заяву повернуто позивачу, так як судом не встановлено поважності причин для пропуску строку звернення до суду.

Постановою п`ятого апеляційного адміністративного суду ухвалу від 10 грудня 2018 року, про повернення позовної заяви позивачу ОСОБА_1 , скасовано, справу повернуто до Приморського районного суду для продовження розгляду.

Ухвалою від 22 лютого 2019 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено на 06 березня 2019 року.

У судове засідання 06 березня 2019 року сторони не з`явились, належним чином повідомлені. Від позивача надано заяву про розгляд справи у його відсутності. Відповідачі причини неявки суду не повідомили.

З метою повторного повідомлення відповідачів про час та розгляд справи розгляд справи призначено на 25 березня 2019 року.

У відповідності до ст. 268 КАС України у справах визначених ст. 286 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку. Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду. Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Законодавець відносить справи, які містяться у параграфі 2 главі 11 КАС України до термінових. Тобто, строки їх розгляду значно скорочені порівняно зі справам, які розглядаються в загальному і спрощеному порядку.

Так згідно ч. 1 ст. 268 КАС України адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Як зазначено в ч. 1 ст. 2 КАС України завданнями адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів публічно-правових відносин.

У судове засідання 25 березня 2019 року сторони не з`явились. Належним чином повідомлялись про час та місце розгляду справи. Від позивача надійшло клопотання у якому він позовні вимоги підтримує, та просить розглянути справу у його відсутність на підставі доказів, наявних у матеріалах справи. Відповідач у судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази у їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

На підставі договору № 361 від 08 грудня 2017 року ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 .

Згідно технічного паспорту на ім`я ОСОБА_2 від 13 липня 2001 року квартира АДРЕСА_2, має балкон 2,9 кв.м., житлова площа 48,8 кв.м.

З 27 вересня по 03 жовтня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Распоровською Ольгою Володимирівною, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: Реконструкція квартири та будівництво балкону за адресою: АДРЕСА_2. Замовник ОСОБА_1 .

За результатами проведеної перевірки:

складено акт перевірки № 886, зі змісту якого вбачається, що Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області розглядався лист гр. ОСОБА_4 від 20 вересня 2018 року № Кол-1356. На підставі вказаного листа розпочато позапланову перевірку за адресою: АДРЕСА_2 . Під час виїзду на місце встановлено, що забудовник самовільно виконує реконструкцію квартири НОМЕР_1, демонтовано перегородки у кімнаті, та будівництво балкону за вищевказаною адресою. Оббито всю штукатурку та демонтовано підлогу. Замовником будівництва гр. ОСОБА_1 не було забезпечено здійснення авторського нагляду для реконструкції квартири, оскільки, договір з авторським наглядом відсутній, журнал відсутній, проектна документація не розроблялася. Також Замовником будівництва гр. ОСОБА_1 , не було забезпечено здійснення технічного нагляду для реконструкції квартири та будівництво балкону, оскільки договір з технічним наглядом відсутній, журнал відсутній, проектна документація не розроблялася.

Матеріалами справи не підтверджується надання, чи надсилання вказаного акту, позивачу на ознайомлення.

У зв`язку з виявленими порушеннями на об`єкті за адресою АДРЕСА_2 посадовою особою головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Распоровською О.В. 03 жовтня 2018 року було винесено припис з вимогою до ОСОБА_1 усунути порушення містобудівного законодавства у термін до 03 грудня 2018 року. У вказаному приписі зазначено, що позивач від його отримання відмовився, у зв`язку з чим припис надіслано поштою.

03 жовтня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Распоровською О.В. складено:

Протокол про адміністративне правопорушення (реконструкція квартир та будівництво балкону за адресою АДРЕСА_2) відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП. У протоколі зазначено, що ОСОБА_1 від пояснень та підпису відмовився.

Протокол про адміністративне правопорушення (не забезпечення авторського нагляду на об`єкті за адресою АДРЕСА_2 відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 12 ст. 96 КУпАП. У протоколі зазначено, що ОСОБА_1 від пояснень та підпису відмовився.

Протокол про адміністративне правопорушення (не забезпечення технічного нагляду на об`єкті за адресою АДРЕСА_2) відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 13 ст. 96 КУпАП. У протоколі зазначено, що ОСОБА_1 від пояснень та підпису відмовився.

12 жовтня 2018 року Постановою № 586 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Распоровської О.В. по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 51000,00 грн.; У постанові зазначено, що ОСОБА_1 від отримання відмовився, у зв`язку з чим постанову надіслано поштою.

12 жовтня 2018 року Постановою № 585 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Распоровської О.В. по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 13 ст.96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 17000,00 грн.; У постанові зазначено, що ОСОБА_1 від отримання відмовився, у зв`язку з чим постанову надіслано поштою.

12 жовтня 2018 року Постановою № 584 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Распоровської О.В. по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 12 ст.96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 17000,00 грн.; У постанові зазначено, що ОСОБА_1 від отримання відмовився, у зв`язку з чим постанову надіслано поштою.

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до вимог ст. 9 Конституції України та Закону України "Про ратифікацію Конвенції" від 17.07.1997 року, Конвенція про захист прав людини та основних свобод та протокол до неї, є частиною національного законодавства України. Вимогами ст. 6 ЄКПЛ та ст. 2- 4 Протоколу № 7 до Конвенції, які застосовуються і при розгляді справ про адміністративне правопорушення, закріплено право особи на справедливий суд, що включає в себе право на доступ до матеріалів справи, право на захист та юридичну допомогу, право на надання доказів, проведення експертизи та залучення свідків, право бути повідомленим про час та місце слухання справи та присутнім при розгляді його справи судом. Та основне те, що особа має право бути негайно і детально проінформована зрозумілою для нього мовою компетентним органом державної влади про характер та причини обвинувачення, мати час і можливість, необхідні для підготовки свого захисту та захищати себе особисто чи використовувати захисника.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).

Відповідно частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, КАС Україні та в контексті Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

У Конституції України Україну проголошено демократичною, соціальною, правовою державою ( ст. 1) і визнано, що найвищою соціальною цінністю в Україні є людина , її права і свободи та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, а їх утвердження і забезпечення є головним обов`язком держави (ст. 3), права та свободи людини є невідчужуваними і непорушними ( ст. 21).

Частиною 7 ст. 96 КУпАП передбачена відповідальність за виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3).

Частиною 12 ст. 96 КУпАП передбачена відповідальність за незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства.

Частиною 13 ст. 96 КУпАП передбачена відповідальність за незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства.

Зазначені Постанови №№ 584, 585, 586 судом перевірялися на предмет дотримання суб`єктом владних повноважень принципів правомірної адміністративної поведінки, а саме: чи прийнято рішення обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо.

Положеннями п.8 ч.1 ст.7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Згідно ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" держав-ний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" закріплено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553(далі - Порядок № 553).

Пунктом 2 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва

Відповідно до п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п.7 Порядку № 553 Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Абзацом 1 пункту 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва

Відповідно до п.11 Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт

В силу приписів п.13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки

Водночас п.14 Порядку № 553 визначає, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку № 553)

Разом з тим порядок та підстави проведення перевірок врегульовані законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V, який визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Виключний перелік підстав для здійснення позапланових заходів визначений у ст.6 закону №877-V. При цьому в частині другій цієї статті вказано, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених ч.4 ст.2 цього закону.

Законом «Про внесення змін до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 3.11.2016 №1726-VIII щодо лібералізації системи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» було внесено зміни, зокрема, до ст.7 закону №877-V.

На думку суду такі зміни були направлені на гарантування дотримання прав суб`єктів господарювання, звуження підстав для проведення перевірки, усунення можливості зловживання правом на перевірку. Але вказані зміни не в повному обсязі знайшли своє відображення у Порядку № 553. Тому суд вважає необхідним застосовувати Порядок № 553 в частині, що не протирічать нормам закону №877-V.

Так, за правилами ст.7 закону №877-V визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Матеріалами справи не підтверджується факт видання наказу (рішення, розпорядження) для здійснення позапланової перевірки головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Распоровською Ольгою Володимирівною дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: Реконструкція квартири та будівництво балкону за адресою: АДРЕСА_2. Замовник ОСОБА_1.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. В акті № 886 є посилання на розпорядчий документ, на виконання якого проводиться захід державного нагляду (контролю), від 08 вересня 2015 № 976 (направлення) від 27 вересеня 2018 року № 886. В матеріалах справи вказані документи відсутні.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної осо-би - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється за-хід; но-мер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення по-переднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання ко-пію посвідчення (направлення). Матеріалами справи не підтверджується факт виконання відповідачем вказаних дій.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбаче-них цією статтею.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа ор-гану державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: да-ту складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової осо-би, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фі-зичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контро-лю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу держнагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

В акті № 886 відсутні відомості, щодо вручення акту позивачу або відповідний запис Распоровської О.В. про відмову позивача від підписання акту.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу держнагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Зокрема, припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу держнагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Припис від 03 жовтня 2018 року містить відмітку відповідача, що ОСОБА_1 відмовився від його отримання, примірник припису надіслано поштою. Але матеріали справи не містять доказів відмови від отримання припису позивачем, а також направлення примірника припису позивачу поштою.

Розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.

Суд, враховує правові висновки, наведені у Постанові Верховного Суду від 10 січня 2019 року по справі №823/922/17, а саме аналізованими нормами зазначених вище нормати-вно-правових актів, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, зокрема, позапланових, в тому числі й тих, що проводяться на підставі судового рішення. Лише їх дотримання може бути належною підставою наказу про проведення перевірки. З розпорядчими документами органів державного нагляду (контролю) суб`єкт господарювання має бути ознайомлений у встановлений законом спосіб до її початку. Невиконання вимог ч.5 ст.7 закону №877-V призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої. Суду необхідно встановити строк проведення перевірки, виконання вимог щодо ознайомлення із розпорядчими документами (наказом, посвідченням (направленням), присутності керівника або особи, уповноваженої керівником, та інше.

Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 74 КАС України).

Отже, суд не бере до уваги Акт № 886 року та: Протокол про адміністративне правопорушення (реконструкція квартир та будівництво балкону за адресою АДРЕСА_2) відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП. Протокол про адміністративне правопорушення (не забезпечення авторського нагляду на об`єкті за адресою АДРЕСА_2 відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 12 ст. 96 КУпАП. Протокол про адміністративне правопорушення (не забезпечення технічного нагляду на об`єкті за адресою АДРЕСА_2) відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 13 ст. 96 КУпАП. так як вони були складені з порушенням порядку призначення та проведення позапланової перевірки стосовно ОСОБА_1

Згідно п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Матеріалами справи не підтверджується факт виклику ОСОБА_1 з метою залучення його для участі у перевірці.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі, що не було зроблено відповідачем Распоровською О.В.

Судом встановлено, що позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єктах розташованих за адресою АДРЕСА_2 проводив Головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Распоровська О.В., яка і склала акт перевірки № 886, та вище зазначені припис та протоколи від 03 жовтня 2018 року.

Ця ж особа безпосередньо брала участь при вирішенні питання щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за: ч.ч. 7, 12, 13 ст. 96 КУпАП шляхом винесення оскаржуємих постанов по справі про адміністративні правопорушення №№ 584, 585, 586 від 12 жовтня 2018 року.

Крім того розгляд усіх трьох справ про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності було призначено на 12 годину 00 хвилин 12 жовтня 2018 року.

Такі дії свідчать про порушення відповідачем принципу безсторонності при прийнятті рішення, який закріплений приписами ст. 2 КАС України.

Так, орган влади, який не є судом держави, для виконання статті 6 §1 Європейської конвенції з прав людини, може розглядатися як суд у змістовному значенні цього терміна (рішення Європейського суду з прав людини від 22 жовтня 1984 року (серія А, № 84) у справі Срамек проти Австрії, справа Волков проти України від 09.01.2013р. заява № 21722/11).

При цьому, у рішенні «Волков проти України» від 09.01.2013р. (заява № 21722/11) Європейський суд з прав людини зазначив роль таких осіб, які здійснюють перевірку, направляють документи до органу, уповноваженому приймати рішення, а згодом беруть участь у голосуванні при прийнятті рішення у висуванні звинувачень щодо заявника на підставі результатів проведеної ними відповідної перевірки викликає об`єктивний сумнів щодо їхньої безсторонності при винесенні рішення по суті у справі заявника.

Водночас, обов`язок інспектора передати матеріали перевірки для належного розгляду прямо передбачений пунктом 15 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року N 244.

Пунктом 20 постанови КМУ №244 передбачено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду, серед іншого, з`ясовує чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Тобто, у даному випадку Головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Распоровська О.В., яка безпосередньо склала матеріали справ про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 при розгляді справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності надала правову оцінку та перевірила правильність складення матеріалів справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, які ним же і оформлено, що на думку суду є неприпустимим та викликає сумніви в її неупередженості.

Вищенаведене, на думку суду, є самостійною підставою для скасування спірних постанов №№ 584, 585, 586 винесених головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Распоровською О.В.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підтвердження законності дій відповідачем у справі не надано жодного доказу, відзив також не надано.

Відповідач наділений повноваженнями проводити відео-фіксацію, аудіо-фіксацію процесу перевірки, може отримати від особи пояснення, може залучати представників експертних організацій, фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій, однак такі дії відповідач під час перевірки не вчинив.

Таким чином, відповідач твердження позивача не спростував, не встановив ким і коли проведені зафіксовані роботи, не скористався своїми правами під час перевірки та, як суб`єкт владних повноважень, не довів фактів виявлених порушень.

Також, суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази належного інформування позивача про розгляд 12 жовтня 2018 року справи про притягнення до адміністративної відповідальності.

Більш того, суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази наявності у діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7, 12, 13 ст. 96 КУпАП.

Враховуючи положення ст. 13 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року, які передбачають право позивача бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки, в спірних правовідносинах позивач був обмежений в своїх правах, а відповідач не надав доказів, які ці твердження позивача спростовують.

Про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності (ст. 254 КУпАП).

Згідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначають-ся: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її ви-явлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Матеріалами справи не підтверджується факт того, що під час складання протоколу позивачу або представнику позивача були роз`яснені права.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (ст. 268 КУпАП).

В матеріалах справи відсутні докази про своєчасне сповіщення позивача про місце і час розгляду справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана осо-ба в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).

Ч. 7 ст. 96 КУпАП передбачена відповідальність за виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3). Матеріалами справи не підтверджується віднесення об`єкту перевірку до об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3).

Ч. 3 ст. 286 КАС України встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд, як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без зміни, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ч.3 ст.242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

У силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачяться на її користь.

Відповідно до ч. 1ст. 8 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Керуючись ст.ст. 19, 63 Конституції України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року, ст.ст. 2-14, 19-20, 22, 72-77, 118, 192, ч. 3 ст. 194, ч. 9 ст. 205, ст.ст. 227-228, ч.4 ст.229, ст.ст. 241-246, 250, 268-272, 286, 294 КАС України, Керуючись ст.ст. 9, 247, 280 КУпАП, ст.ст. 2, 5, 9, 90, 139, 241-244, 246, 286, п. 10 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Распоровської Ольги Володимирівни про скасування постанов у справах про адміністративні правопорушення - задовольнити.

Скасувати:

Постанову № 586 від 12 жовтня 2018 року головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Распоровської О.В. по справі про адміністративне правопорушення, щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП, та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 51000,00 грн., а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Постанову № 585 від 12 жовтня 2018 року головного інспектора будівельного на-гляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Распоровської О.В. по справі про адміністративне правопорушення, щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення пра-вопорушення, передбаченого ч. 13 ст.96 КУпАП, та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 17000,00 грн., а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Постанову № 584 від 12 жовтня 2018 року головного інспектора будівельного на-гляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Распоровської О.В. по справі про адміністративне правопорушення, щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення пра-вопорушення, передбаченого ч. 12 ст.96 КУпАП, та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 17000,00 грн., а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Рішення може бути оскаржено до п`ятого апеляційного адміністративного суду через Приморський районний суд м. Одеси, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складено 25 березня 2019 року.

Суддя В.Я. Бондар