Справа № 826/12233/18
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2019-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Чаку Є.В.

при секретарі: Марчук О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Міністерства освіти і науки України, третя особа: Благодійна організація "Міжнародний благодійний фонд "Духовність та здоров'я" про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправними та скасування рішень, зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_4 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_4) звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Міністерства освіти і науки України (далі по тексту - відповідач), третя особа - Благодійна організація «Міжнародний благодійний фонд «Духовність та здоров'я», в якому просила суд:

- визнати протиправною бездіяльність Міністерства освіти і науки України, що полягає у не вчиненні необхідних дій для прийняття та затвердження Типової освітньої програми «Гармонія інтелекту та здоров'я», автором якої є позивач;

- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства освіти і науки України від 21 березня 2018 року №268 Про затвердження типових освітніх програм для 1-2-х класів закладів загальної середньої освіти: це тільки дві типові освітні програми (під кер. ОСОБА_5 та під кер. ОСОБА_6.);

- визнати протиправним і скасувати наказ Міністерства освіти і науки України від 02 квітня 2018 року №310 «Про проведення конкурсного відбору проектів підручників для 1 класу закладів загальної середньої освіти»;

- визнати протиправним і скасувати наказ Міністерства освіти і науки України від 06 липня 2018 року №735 «Про видання підручників для 1 класу закладів загальної середньої освіти за кошти державного бюджету у 2018 році»;

- зобов'язати Міністерство освіти і науки України вчинити дії, необхідні для прийняття та затвердження Типової освітньої програми «Гармонія інтелекту та здоров'я», автором якої є позивач.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2018 року даний адміністративний позов - залишено без задоволення.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції зазначив, що відповідач діяв на підставі закону та в межах наданих йому повноважень, протиправної бездіяльності щодо позивача не допускав. Крім того, суд вказав, що позивачем в ході розгляд справи порушення своїх прав та охоронюваних законом інтересів не доведено, що в свою чергу, свідчить про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду та ухвалити нове, яким задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга позивача не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Як встановлено судом першої інстанції, що ОСОБА_4 є автором освітньої програми «Гармонія інтелекту та здоров'я».

Листом Державної наукової установи «Інститут модернізації змісту освіти» від 30 січня 2018 року №22.1/10-235 науковому керівнику медико-педагогічного проекту «Гармонія інтелекту та здоров'я» ОСОБА_4 повідомлено про необхідність представлення рукопису освітньої програми для 1-2 класів закладів загальної середньої освіти, які навчаються за медико-педагогічним проектом «Гармонія інтелекту та здоров'я», упорядкованого відповідно до Державного стандарту початкової загальної освіти.

Також у вказаному листі зазначено, що своєчасне подання рукопису вищезгаданої освітньої програми дасть можливість провести належну процедуру надання їй грифа «Рекомендовано Міністерством освіти і науки України» відповідно до Порядку надання навчальній літературі, засобам навчання і навчальному обладнанню грифів та свідоцтв Міністерства освіти і науки України.

Крім того, у листі від 30 січня 2018 року №22.1/10-235 вказано про необхідність надіслання рукопису Типової освітньої програми до 01 лютого поточного року на адресу Інституту модернізації змісту освіти.

Як вбачається з протоколу №3 засідання комісії з педагогіки та методики початкового навчання Науково-методичної ради з питань освіти Міністерства освіти і науки України від 21 лютого 2018 року до порядку денного засідання внесено обговорення науково-методичної експертизи рукописів Типових освітніх програм, зокрема і Типова інтегрована корекційно-оздоровча програма для учнів 1-2 класів закладів загальної середньої освіти «Гармонія інтелекту і здоров'я» (автор ОСОБА_4).

В протоколі №3 від 21 лютого 2018 року засідання комісії зазначено, що на засіданні наявна не менше 2/3 від складу комісії, що дає підставу для роботи комісії та прийняття рішень, а також про відсутність під час засідання авторів програм.

За результатами голосування за всі 11 пред'явлених на засідання комісії програм проголосували одноголосно всі присутні члени комісії.

При цьому, у примітці вказано про необхідність впродовж 5 робочих днів з моменту оприлюднення Державного стандарту початкової освіти, в робочому порядку переглянути всі програми на відповідність вимогам затвердженого Державного стандарту початкової освіти. Офіційним листом до Державної наукової установи «Інститут модернізації змісту освіти» подати оновлені варіанти програм з інформацією щодо їх доопрацювання.

Пунктом 2 протоколу №3 від 21 лютого 2018 року засідання комісії ухвалено порушити клопотання перед колегією Міністерства освіти і науки України про надання грифа «Рекомендовано Міністерством освіти і науки України» як освітнім програмам для загальної середньої освіти, які працюють за освітніми проектами та державними експериментами, зокрема, освітню інтегровану корекційно-оздоровчу програму для учнів 1-2 класів закладів загальної середньої освіти «Гармонія інтелекту і здоров'я» (автор ОСОБА_4).

При цьому, пунктом 1 вказаного протоколу вирішено порушити клопотання перед колегією Міністерства освіти і науки України про надання Типовим освітнім програмам грифа «Затверджено Міністерством освіти і науки України» для використання у загальноосвітніх навчальних закладах: Типова освітня програма початкової освіти (цикл І (1-2 клас)) (автор колектив під керівництвом ОСОБА_6.); Типова освітня програма для 1-2 класів закладів загальної середньої освіти (автор колектив під керівництвом ОСОБА_5.).

В подальшому, 22 лютого 2018 року проведено засідання колегії Міністерства освіти і науки України, до порядку денного якого включено питання про типові освітні, типові навчальні та освітні програми для 1-2 класів закладів загальної середньої освіти.

На вказаному засіданні Міністр освіти і науки України повідомила, що 21 лютого 2018 року Уряд ухвалив рішення про затвердження Державного стандарту початкової загальної освіти, який має принципові відмінності від попередніх державних стандартів, оскільки він суголосний вимогам теперішнього часу і націлений на майбутнє.

В ході розгляду питань, винесених на порядок денний засідання колегії, членом колегії Коваленко О.Я. зазначено, що комісія переглянула програми на відповідність типовим і повідомила, що для того, щоб школа могла вибрати програму, вона повинна мати гриф «Затверджено МОН» або «Рекомендовано МОН», а на місцях директори департаментів мають право регулювати процес вибору.

Також, ОСОБА_8, директор Українського центру оцінювання якості освіти, зазначив, що гриф надається відповідно до Порядку надання навчальній літературі, засобам навчання і навчальному обладнанню грифів та свідоцтв Міністерства освіти і науки України, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 17 червня 2008 року №537, який розроблений на основі старого законодавства. На сьогодні нове законодавство не передбачає наявності грифів, а передбачає затвердження програм: типові програми затверджує МОН, а грифа «Рекомендовано МОН» немає. У зв'язку з цим запропонував голосувати за проект рішення без пункту 4.

За результатами засідання колегії Міністерства освіти і науки України складено протокол №2 від 22 лютого 2018 року, яким постановлено взяти до відома інформацію про типові освітні, типові навчальні та освітні програми для учнів 1-2 класів закладів загальної середньої освіти та ухвалити проект рішення з урахуванням пропозиції щодо вилучення пункту 4 щодо схвалення освітніх програм для 1-2 класів закладів загальної середньої освіти, які реалізуються за освітніми проектами, та надання їм грифа «Рекомендовано Міністерством освіти і науки».

За проголосували 30 членів колегії Міністерства освіти і науки України.

На виконання статті 64 Закону України «Про освіту», постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №87 «Про затвердження Державного стандарту початкової освіти» та рішення колегії Міністерства освіти і науки України (протокол №2/2-2 від 22 лютого 2018 року) Міністерством освіти і науки України видано наказ від 21 березня 2018 року №268, яким затверджено типові освітні, включаючи навчальні, програми з навчанням мовою відповідного корінного народу або національної меншини для 1-2 класів закладів загальної середньої освіти та надано їм гриф «Затверджено Міністерством освіти і науки» відповідно до переліку, що додається.

Так, відповідно до додатку до вказаного наказу Міністерства освіти і науки України затверджено дві типові освітні програми: типову освітню програму, розроблену під керівництвом ОСОБА_5 1-2 клас; типову освітню програму, розроблену під керівництвом ОСОБА_6 1-2 клас.

В подальшому, 02 квітня 2018 року Міністерством освіти і науки України на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 27 серпня 2010 року №781 «Деякі питання забезпечення підручниками та навчальними посібниками студентів вищих навчальних закладів, учнів загальноосвітніх і професійно-технічних навчальних закладів та вихованців дошкільних навчальних закладів», від 21 лютого 2018 року №87 «Про затвердження Державного стандарту початкової освіти», наказу Міністерства освіти і науки України від 16 березня 2018 року №248 «Про затвердження Положення про конкурсний відбір проектів підручників для 1-2 класів закладів загальної середньої освіти», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26 березня 2018 року за №359/31811, та з метою забезпечення здобувачів початкової освіти новим поколінням підручників, видано наказ №310 «Про проведення конкурсного відбору проектів підручників для 1 класу закладів загальної середньої освіти».

Пунктом 1 вказаного наказу оголошено конкурсний відбір проектів підручників для 1 класу закладів загальної середньої освіти з 02 квітня 2018 року, а пунктом 2 - затверджено перелік предметів вивчення та назв підручників, з яких проводитиметься конкурс.

На виконання підпункту 1 пункту 3 наказу Міністерства освіти і науки України від 02 квітня 2018 року №310 «Про проведення конкурсного відбору проектів підручників для 1 класу закладів загальної середньої освіти», а також відповідно до пункту 12 розділу І Положення про конкурсний відбір проектів підручників для 1-2 класів закладів загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 16 березня 2018 року №248, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26 березня 2018 року за №359/31811, Міністерством освіти і науки України видано наказ від 12 квітня 2018 року №347 «Про затвердження складу конкурсних комісій конкурсного відбору проектів підручників для 1 класу закладів загальної середньої освіти».

Згідно з рішенням колегії Міністерства освіти і науки України від 08 червня 2018 року (протокол №6/1-19) «Про підсумки конкурсного відбору проектів підручників для 1 класу закладів загальної середньої освіти» та відповідно до Положення про конкурсний відбір проектів підручників для 1-2 класів закладів загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 16 березня 2018 року №248 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26 березня 2018 року за №359/31811 зі зміною, внесеною наказом Міністерства освіти і науки України від 19 червня 2018 року №660 «Про внесення зміни до Положення про конкурсний відбір проектів підручників для 1-2 класів закладів загальної середньої освіти», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 червня 2018 року за №740/32192, Міністерством освіти і науки України видано наказ №735 від 06 липня 2018 року «Про видання підручників для 1 класу закладів загальної середньої освіти за кошти державного бюджету у 2018 році».

Незгода позивача із бездіяльністю відповідача щодо вчинення необхідних дій для прийняття та затвердження Типової освітньої програми «Гармонія інтелекту та здоров'я», а також з наказами Міністерства освіти і науки України від 21 березня 2018 року №268, від 02 квітня 2018 року №310 та від 06 липня 2018 року №735, стала підставою для звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до пункту 1 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року №630 (далі по тексту - Положення №630 в редакції, станом на момент виникнення спірних правовідносин) Міністерство освіти і науки України (МОН) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.

МОН є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сферах освіти і науки, наукової, науково-технічної та інноваційної діяльності, трансферу (передачі) технологій, а також забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за діяльністю навчальних закладів, підприємств, установ та організацій, які надають послуги у сфері освіти або провадять іншу діяльність, пов'язану з наданням таких послуг, незалежно від їх підпорядкування і форми власності.

Абзацами 10-19 пункту 4 Положення №630 визначено, що МОН відповідно до покладених на нього завдань: здійснює в межах повноважень, передбачених законом, координацію діяльності органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування у сферах, що належать до його компетенції; створює умови для здобуття громадянами дошкільної, повної загальної середньої, позашкільної, професійно-технічної і вищої освіти, інклюзивного навчання та освіти протягом життя, наукових ступенів та вчених звань; розробляє та затверджує в установленому порядку Базовий компонент дошкільної освіти, розробляє державні стандарти освіти, а також стандарти вищої освіти та стандарти освітньої діяльності за погодженням з Національним агентством із забезпечення якості вищої освіти, оприлюднює їх на своєму офіційному веб-сайті; розробляє та затверджує типові навчальні плани загальноосвітніх та позашкільних навчальних закладів; організовує розроблення навчально-методичного забезпечення дошкільних, загальноосвітніх, спеціальних та інших навчальних закладів системи загальної середньої освіти, а також позашкільної освіти; розробляє та затверджує державні освітні стандарти з конкретних професій; координує діяльність місцевих органів управління освітою в частині формування оптимальної мережі дошкільних, загальноосвітніх, позашкільних навчальних закладів та забезпечує формування оптимальної мережі професійно-технічних навчальних закладів, експериментальних навчальних закладів для задоволення освітніх потреб населення з урахуванням потреб особистості і регіональної специфіки; організовує діяльність державної психологічної служби та соціально-педагогічного патронажу в системі освіти; визначає основні цілі та завдання виховного процесу в навчальних закладах; розробляє та затверджує умови прийому до навчальних закладів.

Відповідно до вимог пункту 11 Положення №630 для погодженого вирішення питань, що належать до компетенції МОН, обговорення найважливіших напрямів його діяльності у МОН може утворюватися колегія. Рішення колегії можуть бути реалізовані шляхом видання відповідного наказу МОН.

За пунктом 1.3 Порядку надання навчальній літературі, засобам навчання і навчальному обладнанню грифів та свідоцтв Міністерства освіти і науки України, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 17 червня 2008 року №537, офіційне визнання відповідності навчальної літератури, засобів навчання і навчального обладнання вимогам державних стандартів освіти, державних санітарних правил і норм, гігієнічних нормативів, інших нормативних документів реалізується через процедуру надання МОН відповідного грифа МОН або свідоцтва МОН «Про визнання відповідності педагогічним вимогам» (далі - Свідоцтво).

Вимогами пунктів 1.7, 1.8 Порядку №537 передбачено, що рішення про надання грифа «Рекомендовано Міністерством освіти і науки України» та рішення про надання грифа «Затверджено Міністерством освіти і науки України» приймається на колегії МОН та затверджується наказом МОН. При цьому, гриф «Рекомендовано Міністерством освіти і науки України» надають підручникам, що стали переможцями Всеукраїнського конкурсу навчальних програм та підручників для загальноосвітніх навчальних закладів і плануються для апробації та моніторингових досліджень у загальноосвітніх, професійно-технічних навчальних закладах.

Також, вимогами пункту 1.4 Порядку №537 передбачено, що грифи МОН надають такій навчальній літературі: навчальним програмам; підручникам; навчальним посібникам; навчально-методичним або методичним посібникам; хрестоматіям; зібранням творів; словникам; енциклопедіям; тлумачним словникам для школярів; термінологічним словникам для школярів; довідникам для школярів; практикумам; навчальним наочним посібникам; альбомам. Крім того, відповідно до вимог пункту 1.5 Порядку №537 грифи МОН надають таким засобам навчання: навчально-наочним ігровим посібникам; атласам; навчальним картам; відео- та аудіозасобам навчання; електронним засобам навчального призначення; електронним засобам загального призначення.

З наведеного вбачається, що Типовим освітнім програмам гриф «Рекомендовано Міністерством освіти і науки України» не надається.

У зв'язку з чим листом №22.1/10-1279 від 26 квітня 2018 року Державна наукова установа «Інститут модернізації змісту освіти» і повідомила ОСОБА_4, що Типовим освітнім програмам гриф «Рекомендовано Міністерством освіти і науки України» не надається.

З аналогічних підстав на засіданні колегії Міністерства освіти і науки України від 22 лютого 2018 року ухвалено проект рішення з урахуванням пропозиції щодо вилучення пункту 4 щодо схвалення освітніх програм для 1-2 класів закладів загальної середньої освіти, які реалізуються за освітніми проектами, та надання їм грифа «Рекомендовано Міністерством освіти і науки України».

При цьому, основою для розроблення закладами загальної середньої освіти освітніх програм є Державний стандарт початкової освіти, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №87 (далі по тексту - Постанова №87).

Пунктом 3 Постанови №87 Міністерству освіти і науки України доручено вжити заходів для своєчасного розроблення та затвердження типових освітніх програм для учнів закладів загальної середньої освіти з метою забезпечення впровадження Державного стандарту, затвердженого цією постановою.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, вказаною постановою Кабінету Міністрів України відповідачу доручено саме затвердження типових освітніх програм, а не присвоєння їм грифу «Рекомендовано Міністерством освіти і науки України».

Бездіяльність суб'єкта владних повноважень - це пасивна поведінка суб'єкта владних повноважень, яка може мати вплив на реалізацію прав, свобод та інтересів фізичних та юридичних осіб, тобто відсутність дій, які повинен був вчинити суб'єкт владних повноважень, але не вчинив, що потягло за собою порушення прав чи інтересів фізичної чи юридичної особи.

З огляду на те, що чинним законодавством не передбачено обов'язку Міністерства освіти і науки України щодо присвоєння типовим освітнім програмам грифу «Рекомендовано Міністерством освіти і науки України», судом не встановлено з боку відповідача допущення ним протиправної бездіяльності, як наслідок, відсутні підстав для задоволення позовних вимог в цій частині, що і було вірно встановлено судом першої інстанції.

Щодо доводів позивача стосовно безпідставності тверджень відповідача про необхідність проведення Державною службою якості освіти України експертизи освітньої програми на відповідність Державному стандарту початкової освіти.

Як зазначалося вище, під час засідання комісії з педагогіки та методики початкового навчання Науково-методичної ради з питань освіти Міністерства освіти і науки України за результатами голосування за всі 11 пред'явлених на засідання комісії програм проголосували одноголосно всі присутні члени комісії, що підтверджується протоколом №3 від 21 лютого 2018 року.

При цьому, у примітці вказано про необхідність впродовж 5 робочих днів з моменту оприлюднення Державного стандарту початкової освіти, в робочому порядку переглянути всі програми на відповідність вимогам затвердженого Державного стандарту початкової освіти. Офіційним листом до Державної наукової установи «Інститут модернізації змісту освіти» подати оновлені варіанти програм з інформацією щодо їх доопрацювання.

Відповідно до експертного висновку на Типову інтегровану корекційно-оздоровчу програму для учнів 1-2 класів закладів загальної середньої освіти «Гармонія інтелекту і здоров'я» (автор ОСОБА_4), автору необхідно доопрацювати освітню програму відповідно до вимог затвердженого Державного стандарту початкової освіти та подати її оновлений варіант з інформацією щодо доопрацювання офіційним листом до Державної наукової установи «Інститут модернізації змісту освіти».

Тобто, вказаний висновок погоджений із зауваженням щодо необхідністі доопрацювання Типової інтегрованої корекційно-оздоровчої програми для учнів 1-2 класів закладів загальної середньої освіти «Гармонія інтелекту і здоров'я» (автор ОСОБА_4).

Проте, позивачем не надано доказів надання ним доопрацьованої Типової інтегрованої корекційно-оздоровчої програми для учнів 1-2 класів закладів загальної середньої освіти «Гармонія інтелекту і здоров'я» до Державної наукової установи «Інститут модернізації змісту освіти».

В даному випадку Міністерство освіти і науки України не вимагало проведення повторної експертизи освітньої програми, оскільки при первинній експертизі висновок був складений з умовою доопрацювання, тобто, факт повторності мав би місце у разі виключно позитивного висновку, що в даному випадку не мало місця.

Листом №1/12-2346 від 05 березня 2018 року Міністерство освіти і науки України звернулось до Голови Державної служби якості освіти України із проханням щодо розгляду навчальних програм, які не були схвалені на засіданні колегії Міністерства освіти і науки України 22 лютого 2018 року щодо відповідності Державному стандарту початкової освіти.

Тобто, метою такої експертизи є можливість, у разі отримання позитивного висновку експертизи, подальшого схвалення навчальних програм, у т.ч. і програми, автором якої є позивач. Проте, позивачем не заперечується факт неподання нею рукопису програми до Державної служби якості освіти України.

В той же час, на переконання суду, не є протиправною пропозиція Міністерства освіти і науки України щодо розгляду навчальних програм Державною службою якості освіти України на предмет їх відповідності Державному стандарту початкової освіти.

Відтак, правомірним є оскаржуваний наказ Міністерства освіти і науки України від 21 березня 2018 року №268, у зв'язку з чим відсутні підстав для його скасування.

Оскарження наказів Міністерства освіти і науки України від 02 квітня 2018 року №310 та від 06 липня 2018 року №735 не може бути предметом судового розгляду, оскільки судом не встановлено, а скаржником не доведено наявність порушених даними наказами прав позивача.

Так, за змістом статей 2, 5, 19, 77, 104, 264 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позивач має право звернутися до адміністративного суду з позовом лише у разі, якщо він вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача (суб'єкта владних повноважень) порушено його права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин. Тобто право на судовий захист пов'язане виключно із порушенням суб'єктивних прав позивача у сфері публічно-правових відносин. При цьому обставину дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів позивача має довести належними і допустимими доказами саме позивач.

Відповідно до вищезазначених правових норм адміністративний суд захищає лише порушені, невизнані або оспорювані права, свободи та інтереси учасників адміністративних правовідносин.

Визнання незаконними рішень суб'єкта владних повноважень можливе лише за позовом особи, право або законний інтерес у сфері публічно-правових відносин якої порушено оскаржуваним рішенням.

Обов'язковою умовою визнання акту незаконним є порушення у зв'язку з його прийняттям прав та охоронюваних законом інтересів позивача у справі.

Порушенням суб'єктивного права особи є створення будь-яких перепон у реалізації нею свого суб'єктивного права, що унеможливлюють одержання особою того, на що вона вправі розраховувати в разі належної поведінки зобов'язаної особи. Так само протиправним є покладення на особу додаткового обов'язку, який не випливає зі змісту7 конкретних правовідносин за участі цієї особи.

Отже, неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану суб'єктивних прав та обов'язків особи, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов'язку.

Таким чином, під час розгляду кожної справи суд повинен встановити, чи має місце порушення прав та інтересів особи, адже без цього не можна виконати завдання судочинства. Якщо особа не довела факту порушення особисто своїх прав чи інтересів, то навіть у разі, якщо дії суб'єкта владних повноважень є протиправними, підстав для задоволення позову немає.

Звернення до суду є способом саме захисту порушених суб'єктивних прав конкретної особи, а не способом відновлення законності та правопорядку у публічних правовідносинах.

Відтак, здійснюючи передбачене статтею 55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб'єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту. Вирішуючи спір, суд зобов'язаний надати об'єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Предметом даного позову, зокрема, є накази Міністерства освіти і науки України від 02 квітня 2018 року №310 та від 06 липня 2018 року №735».

Натомість, ані в позові, ані в апеляційній скарзі ОСОБА_4 не наводить жодних пояснень та доводів щодо того, яким саме чином оскаржувані накази порушують її права та не надає ніяких доказів для підтвердження цього.

Решта доводів апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не стосуються рішення суду, не ґрунтуються на законі та не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні.

Так, відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Підсумовуючи наведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що доводи, викладені в апеляційній скарзі не знайшли свого підтвердження, оскаржуване рішення прийнято відповідно до норм матеріального та процесуального права, враховано всі обставини справи, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції немає.

Відтак, обґрунтованим є висновок суду першої інстанції про відмову в задоволенні даного адміністративного позову.

Отже, при ухваленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2018 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Є.І. Мєзєнцев

Є.В. Чаку