Справа № 521/19901/18
Суддя: Стас Л.В.
Дата ухвалення: 2019-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2019 р.м.ОдесаСправа № 521/19901/18
Головуючий в 1 інстанції: Мазун І.А.

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Стас Л.В..

суддів: Турецької І.О., Шеметенко Л.П.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 18 грудня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_2, звернувся з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови № 792/18 від 08.11.2018 року, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 5 950,00 грн. за вчинення правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 8 ст. 96 КУпАП, а саме: експлуатація самочинно реконструйованого житлового будинку (літ «А», «Г» по вул. Сільській в м. Одесі), не прийнятого в експлуатацію, відповідно до вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011 року.

В обґрунтування позову послався на перевищення контролюючим органом своїх повноважень щодо проведення позапланової перевірки, та як наслідок - неправомірність оскаржуваної постанови, оскільки право власності на житловий будинок позивачем набуто у встановленому законом порядку, під час проведення перевірки відповідачу надані копії правовстановлюючих документів. Крім того, вказав на відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення.

Рішенням Малиновського районного суду м. Одеси від 18 грудня 2018 року адміністративний позов - задоволено.

Скасовано постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 792/18 від 08 листопада 2018 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, у вигляді штрафу у сумі 5 950 грн. за порушення вимог частини ч.8 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення ( далі КУпАП).

В апеляційній скарзі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, посилаючись на незаконність та необґрунтованість судового рішення, порушення судом норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт зазначив про те, що проведення перевірки та винесення постанови у справі про адміністративне правопорушення здійснені з дотримання вимог чинного законодавства. Крім того, апелянт вказав те, що у позивача відсутні документи, які підтверджують право власності або право користування земельною ділянкою, документи, які надають право на виконання будівельних робіт та документи які засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, а тому склад адміністративного правопорушення щодо експлуатації самочинно реконструйованого житлового будинку є доведеним. Порушенням норм процесуального права апелянт вважає встановлення судом строку для надання відзиву меншого за 15 днів, який встановлений ч. 5 ст. 162 КАС України, що призвело до позбавлення його права на надання відзиву, пояснень та доказів щодо спростування позовних вимог.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач послався на доводи ідентичні обґрунтуванню позову та узгоджуються з висновкам, викладеним в постанові суду першої інстанції.

Колегія суддів, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 з 18 травня 2018 року на праві приватної власності належить житловий будинок загальною площею 153,7 кв.м., житловою площею 88,5 кв.м., який розташований за адресою АДРЕСА_1, що підтверджено витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 19). Підставою виникнення права власності є:

- свідоцтво про право власності на житло № 3-2707 від 18.10.1993 року, видане Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської ради (а.с. 51);

- договір дарування від 13.08.2004 року, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Кіріченко ВІ.С. (а.с. 49);

- договір дарування від 23.02.2018 року, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Марченко А.М. (а.с. 50);

- технічний паспорт станом на 16.05.2018 р., виготовлений ТОВ «Бюро Консалт Сервіс» (а.с. 52-56);

- висновок щодо технічної можливості поділу об'єкту нерухомого майна № 5605-18 від 16.05.2018 року, виданий ТОВ «Бюро Консалт Сервіс» на два самостійні об'єкти нерухомого майна домоволодіння: за адресою: АДРЕСА_1, земельна ділянка площею 719 кв.м. за фактичним користуванням ОСОБА_2, та за адресою: АДРЕСА_1, земельна ділянка площею 464 кв.м. за фактичним користуванням ОСОБА_5 (а.с. 67-68).

Відповідно до протокольного доручення заступника Одеського міського голови від 28.03.2018 року № 02.2-16вих/175, наданого на апаратній нараді 26.02.2018 р. (а.с. 90), Управлінню архітектури та містобудування та Управлінню ДАБК Одеської міської ради (ОСОБА_6.) доручено перед поданням на узгодження проектів рішень Одеської міської ради щодо оформлення земельних правовідносин, проводити звірку (з письмовим підтвердженням) між управліннями на предмет наявності у суб'єкта звернення порушень у сфері містобудування, позовів до одеської міської ради, несплачених штрафних санкцій, а також інших підстав, пов'язаних з порушенням інтересів територіальної громади.

02 липня 2018 року в.о. начальником Управління ДАБК Одеської міської ради ОСОБА_6 прийнятий наказ № 01-13/162ДАБК «Про організацію проведення позапланових перевірок у ІІ півріччі 2018 року», яким уповноважено заступника начальника управління - начальника інспекційного відділу № 1 ОСОБА_7 направляти головних спеціалістів на проведення позапланових перевірок, а також підписувати направлення на проведення позапланових перевірок протягом 2 півріччя 2018 року (а.с. 89).

19 жовтня 2018 року апелянт видав направлення № 001400 для проведення позапланового заходу відповідно до Постанови КМУ № 553 від 25.05.2011 року «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю» (а.с. 87) - здійснення позапланової перевірки - реконструкція домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, щодо дотримання суб'єктом містобудування: ОСОБА_2, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил. Строк дії направлення з 19 до 30 жовтня 2018 року.

Підставою для проведення позапланової перевірки зазначено:

- наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-12/162ДАБК від 02.07.2018 р.;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства ( вх. № 01/-7/14-п/д від 05.07.2018 р.).

Відповідно до Акту № 001400, складеного за результатами проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (31-42), позапланова перевірки проводилась у присутності позивача, в період з 19 по 30 жовтня 2018 року (а.с. 32). Копія Акту отримана позивачем 30.10.2018 року (а.с. 40-зворот).

30 жовтня 2018 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління ДАБК Одеської міської ради Постернаком Андрієм Миколайовичем складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зафіксовано порушення позивачем ч. 8 ст. 39 закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою КМУ № 461 від 13.04.2011 р., за що передбачена відповідальність частиною 8 статті 96 КУпАП у відношенні позивача. Суть зафіксованого в протоколі порушення полягає в тому, що позивач, самочинно, без оформлення документів, які дають право на виконання будівельних робі, виконав будівельні роботи з реконструкції житлового будинку, шляхом прибудови та надбудови нових приміщень, внаслідок чого будо збільшено загальну площу житлового будинку (літ «А», «Г»), а державним реєстратором зареєстровано право власності на житловий будинок вже збільшеної площі без відповідних документів, внаслідок чого позивач експлуатує самочинно реконструйований житловий будинок, не введений до експлуатації, відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства.

Також, в протоколі повідомлено особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 08.11.2018 р. о 14:30 год. у приміщенні Управління ДАБК Одеської міської ради, за адресою: м. Одеса, вулиця Черняховського, 6, кабінет 322 (а.с. 17). Другий примірник протоколу отриманий позивачем 30.10.2018 р. (а.с. 18).

30 жовтня 2018 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління ДАБК Одеської міської ради Постернаком Андрієм Миколайовичем винесений припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 22-27), яким позивача зобов'язано усунути порушення вимог містобудівного законодавства у термін до 30.12.2018 року, шляхом оформлення документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкту.

08 листопада 2018 року відбувся розгляд справи про адміністративне правопорушення, за наслідками якої заступником начальника управління - начальником інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_7 прийнята постанова № 792/18 від 08.11.2018 року (а.с. 5-11). Зазначеною постановою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 8 статті 96 КУпАП, та накладено штраф в розмірі 5950 грн. Копія постанова отримана позивачем 08.11.2018 року (а.с. 11). Зміст постанови відтворює зміст протоколу від 30.10.2018 року.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що на час проведення перевірки за позивачем зареєстровано право власності на нерухоме майно, яке у встановленому законом порядку не оскаржене, не скасоване, а тому проведення позапланової перевірки відповідно до Постанови КМУ № 553 від 25.05.2011 року «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю» є протиправним, та як наслідок мають бути скасовані акти, прийняті на підставі цієї перевірки.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначеної норми закону Кабінет Міністрів України постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (п. 1 Порядку № 553).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку № 553).

Відповідно до пункту 6 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку № 553).

При цьому вказаний пункт Порядку також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню. Зокрема, це:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Колегія суддів зазначає, що аналогічні приписи містяться і в статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку № 553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пункті 11 вказаного Порядку та кореспондуються з положеннями ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI.

Так, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ч. 8 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

Права та обов'язки суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль зазначені пунктах 13, 14 Порядку № 553. Зокрема, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Проаналізувавши положення статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553 колегія суддів дійшла висновку про те, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватись лише під час виконання відповідними суб'єктами підготовчих та будівельних робіт.

Тобто, за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об'єктів, які знаходяться в процесі будівництва, а виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв'язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об'єкту.

Водночас, реєстрація права власності на об'єкт нерухомості виключає можливість віднесення такого об'єкту до самочинного в силу його узаконення. А відтак, не може визнаватись законною перевірка контролюючого органу такого об'єкта та акти, оформлені за результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Колегія суддів зазначає, що матеріалами справи підтверджено, що позивач у встановленому законом порядку набув право власності на нерухоме майно - житловий будинок загальною площею 153,7 кв. м., житловою - 88,5 кв.м. (житловий будинок А, Г; сарай К, Н; теплиця, IV; мостіння, І, ІІ).

Право власності зареєстроване 18.05.2018 року (а.с. 19), тобто до проведення перевірки в період з 19 по 30 жовтня 2018 року (а.с. 32).

Посилаючись на те, що житловий будинок, зареєстрований на праві власності за позивачем, є самочинним будівництвом, апелянт не надав належних та допустимих доказів скасування у встановленому законом порядку реєстрації права власності. Доводи апелянта щодо самочинного будівництва, які також викладені в акті перевірки, в протоколі та в оскаржуваній постанові про адміністративне правопорушення, є припущенням апелянта. А посилання апелянта на внесення до технічного паспорту на житловий будинок завідомо недостовірних відомостей, колегія суддів відхиляє, оскільки апелянт, як суб'єкт владних повноважень, не надав належні та допустимі докази на підтвердження цих доводів.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності у відповідача повноважень для проведення позапланового заходу, передбаченого ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553, а саме: державного архітектурно-будівельного контролю - позапланової перевірки відносно зареєстрованого у встановленому порядку об'єкту права власності позивача.

Такий висновок колегії суддів узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена в постанові цього суду від 02.10.2018 року у справі № 465/1461-16-а (ЄДРСР № 76884791).

При цьому, у позовних вимогах позивачем зазначалися вказані обставини в якості підстав незаконності даної перевірки, однак будь - яких аргументів щодо їх спростування апелянт не надав.

Інші доводи апеляційної скарги щодо дотримання апелянтом строку проведення перевірки та строку розгляду справи про адміністративне правопорушення, є несуттєвими, оскільки позапланова перевірка проведена відповідачем за відсутності повноважень та підстав для її проведення, визначених законом.

Встановлення судом першої інстанції строку для подання відзиву на позов в термін до судового засідання з розгляду справи по суті, не є порушенням норм процесуального права, оскільки адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, розглядаються за особливостями, встановленими ст.ст. 268-272, 286 КАС України, згідно яких зазначені справи мають бути вирішені місцевим загальним судом як адміністративним судом протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Посилаючись на те, що житловий будинок, зареєстрований на праві власності за позивачем, є самочинним будівництвом, апелянт не надав належних та допустимих доказів скасування у встановленому законом порядку реєстрації права власності, як і того, що до технічного паспорту на житловий будинок внесено завідомо недостовірні відомості

Оскільки Кодексом адміністративного судочинства України встановлена презумпція вини суб'єкта владних повноважень, що означає його обов'язок довести правомірність свого рішення, дій чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. Зважаючи на те, що відповідачі чи їх представники не надали достатніх та належних доказів вчинення адміністративного правопорушення позивачем, то оскаржувану постанову слід скасувати.

Отже, суд вірно визначився, що вся наведена у правовстановлюючих документах інформація є достовірною, що підтверджується наявними документами, з огляду на що, порушень чинного законодавства позивачем не було допущено, і як наслідок - відсутній склад адміністративного правопорушення за ч. 8 ст. 96 КУпАП.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Однак, суд першої інстанції, скасувавши рішення суб'єкта владних повноважень з наведених вище підстав, не в повній мірі використав свою компетенцію з приводу незаконного рішення щодо притягнення до адміністративної відповідальності, і не закрив справу про адміністративне правопорушення, у зв'язку з чим рішення суду підлягає зміні.

Відповідно до ст. 242 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За змістом частини першої статті 317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права, то оскаржуване судове рішення підлягає зміні в мотивувальній частині.

Керуючись статтями 308, 315, 317, 321, 325, 328 України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - задовольнити частково.

Рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 18 грудня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - змінити в резолютивній частині.

Другий абзац резолютивної частини рішення суду викласти в наступній редакції:

«Скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 792/18 від 08 листопада 2018 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, у вигляді штрафу у сумі 5 950 грн. за порушення вимог частини ч.8 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та закрити справу про адміністративне правопорушення».

В іншій частині рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 18 грудня 2018 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Стас Л.В.
Судді Шеметенко Л.П. Турецька І.О.