Справа № 810/4072/18
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2019-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/4072/18 Прізвище судді (суддів) першої інстанції:
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Мельничука В.П., Пилипенко О.Є.;

за участю секретаря: Горяінової Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду апеляційну скаргу представника Товариства з додатковою відповідальністю «Запорізький хлібзавод №3» - ОСОБА_2 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2018 року (розглянута у порядку письмово провадження, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за адміністративним позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Запорізький хлібзавод №3» до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, -

В С Т А Н О В И Л А:

У серпні 2018 року, Товариство з додатковою відповідальністю «Запорізький хлібзавод №3» (далі - позивач, ТДВ «Запорізький хлібзавод №3») звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області (далі - відповідач, ГУ ДФС у Київській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 17 травня 2018 р. № .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем протиправно винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення, оскільки позивачем при оприбуткуванні готівки за 17 серпня 2016 р., 06 та 19 червня 2017 р. не було допущено несвоєчасне її оприбуткування, а мала місце технічна помилка при заповненні Книги обліку розрахункових операцій (далі - КОРО).

Зазначив, що Z-звіти за 17 серпня 2016 р., 06 та 19 червня 2017 р. були своєчасно роздруковані та підклеєні до КОРО, а готівка була здана до банку. Стверджував, що чинним законодавством не передбачено відповідальності за нездійснення (несвоєчасне здійснення) запису до КОРО в разі наявності в ній роздрукованого Z-звіту.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, представником позивача подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таеу, що постановлене з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове, яким позов задоволити.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позовних вимог, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції, що 17 квітня 2018 р. відповідачем було проведено документальну планову виїзну перевірку позивача з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства та з питань єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за період з 1 січня 2015 р. по 31 грудня 2017 р., за результатами якої складено акт № 305/10-36-14-02-13/00378038.

Зокрема, у названому акті перевірки зазначено, що перевіряючими виявлено факти несвоєчасного оприбуткування готівкових коштів на загальну суму 20 716 грн 82 коп., а саме:

- згідно фіскального звітного чека № 2284 від 17 серпня 2016 р. сума розрахунків за готівку склала 10 047 грн. 80 коп., в КОРО № р/11 зазначені готівкові кошти були оприбутковані 18 серпня 2016 р.;

- згідно фіскального звітного чека № 766 від 6 червня 2017 р. сума розрахунків за готівку склала 6 732 грн 66 коп., в КОРО № р/8 зазначені готівкові кошти були оприбутковані 3 червня 2017 р.;

- згідно фіскального звітного чека № 780 від 19 червня 2017 р. сума розрахунків за готівку склала 3936 грн. 36 коп., в КОРО № р/8 зазначені готівкові кошти були оприбутковані 17 червня 2017 р.

У розділі «Висновок» названого акта перевірки зазначено, що позивачем, зокрема, порушено вимоги п. 2.6 гл. 2 Положення (в редакції, яка діяла до 5 січня 2018 р.).

17 травня 2018 р. на підставі висновків вказаного акта перевірки відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення № , яким на позивача накладено штрафні (фінансові) санкції (штраф) на загальну суму 103 584 грн 10 коп. (далі - податкове повідомлення-рішення № ).

У зв'язку з тим, що позивач вважає, що відповідачем назване податкове повідомлення-рішення винесено протиправно, ним було подано даний позов до суду.

Надаючи правову оцінку матеріалам та обставинам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Спірні правовідносини врегульовані Положенням та Указом «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» від 12 червня 1995 р. № 436/95 (далі - Указ № 436/95).

Згідно з вимогами п. 2.6 Положення (в редакції до 5 січня 2018 р.) уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися. Оприбуткуванням готівки в касах підприємств, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги відповідно до вимог глави 4 цього Положення, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів. У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК). Підприємствам, яким Законом України »Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» ( 265/95-ВР ) надано право проводити розрахунки готівкою із споживачами без використання РРО та РК і специфіка функціонування яких унеможливлює оформлення ними кожної операції касовим ордером (продаж проїзних і перевізних документів; білетів державних лотерей; квитків на відвідування культурно-спортивних і видовищних закладів тощо), дозволяється оприбутковувати готівку наприкінці робочого дня за сукупністю операцій у цілому за робочий день з оформленням касовими документами і відображенням у відповідній книзі обліку. Суми готівки, що оприбутковуються, мають відповідати сумам, визначеним у відповідних касових (розрахункових) документах.

Як убачається з п. 2.8 Положення, підприємства можуть тримати в поза робочий час у своїх касах готівкову виручку (готівку) у межах, що не перевищують установлений ліміт каси. Готівкова виручка (готівка), що перевищує встановлений ліміт каси, обов'язково здається до банків для її зарахування на банківські рахунки. Відокремлені підрозділи підприємств - юридичних осіб можуть здавати готівкову виручку (готівку) безпосередньо до кас таких юридичних осіб або до будь-якого банку для її переказу і зарахування на банківські рахунки зазначених юридичних осіб. За відсутності банків готівкова виручка (готівка) для переказу на банківські рахунки підприємства (підприємця) може здаватися до операторів поштового зв'язку та небанківських фінансових установ, які в установленому законодавством порядку отримали ліцензію на переказ коштів без відкриття рахунку. Здавання готівкової виручки (готівки) здійснюється самостійно (у тому числі із застосуванням платіжних пристроїв та через пункти приймання готівки) або через відповідні служби, яким згідно із законодавством надано право на перевезення валютних цінностей та інкасацію коштів. Здавання готівкової виручки (готівки) може здійснюватися для зарахування на будь-який банківський рахунок підприємства (підприємця) на його вибір.

Указом № 436/95 визначено відповідальність за порушення норм з регулювання обігу готівки.

Щодо факту несвоєчасного оприбуткування позивачем готівкових коштів, колегія суддів зазнаає наступне.

Так, під час перевірки було виявлено факти несвоєчасного оприбуткування позивачем готівкових коштів у КОРО на загальну суму 20 716 грн. 82 коп., а саме:

- згідно фіскального звітного чека № 2284 від 17 серпня 2016 р. сума розрахунків за готівку склала 10 047 грн. 80 коп., в КОРО № р/11 зазначені готівкові кошти були оприбутковані 18 серпня 2016 р.;

- згідно фіскального звітного чека № 766 від 6 червня 2017 р. сума розрахунків за готівку склала 6732 грн. 66 коп., в КОРО № р/8 зазначені готівкові кошти були оприбутковані 3 червня 2017 р.;

- згідно фіскального звітного чека № 780 від 19 червня 2017 р. сума розрахунків за готівку склала 3936 грн 36 коп., в КОРО № р/8 зазначені готівкові кошти були оприбутковані 17 червня 2017 р.

Згідно з вимогами п. 1.2 Положення оприбуткуванням готівки є проведення підприємствами і підприємцями обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі, книзі обліку доходів і витрат, КОРО.

Відповідно до вимог п. 2.6 названого Положення уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися. У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК).

Згідно вимог п. 7.15 Положення уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно та в повній сумі оприбутковуватися. Порядок оприбуткування готівки в касах, у тому числі і під час розрахунків із застосуванням РРО (розрахункової книги (далі - РК)), визначено в пункті 2.6 цього Положення.

Колеія суддів зветає увагу на ст. 1 Указу «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» від 12 червня 1995 р. № 436/95, у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, фізичними особами - громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства, які є суб'єктами підприємницької діяльності, а також постійними представництвами нерезидентів, через які повністю або частково здійснюється підприємницька діяльність, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються НБУ, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу, зокрема за не оприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки - у п'ятикратному розмірі не оприбуткованої суми.

Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку про те, що у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій і веденням КОРО на підставі фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операцій оприбуткуванням готівки є сукупність таких дій: роздрукування фіскальних звітних чеків реєстратора розрахункових операцій та своєчасне відображення на їх підставі готівки у книзі обліку розрахункових операцій.

Таким чином, процедура оприбуткування готівки в касі полягає не лише в роздрукуванні фіскального чеку, а і в своєчасному здійсненні запису в КОРО на підставі відповідного Z-звіту, відповідно невиконання будь-якої з цих дій є порушенням порядку оприбуткування готівки, за яке встановлена відповідальність (абз. 3 ст. 1 Указу №436/95).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 січня 2018 р. у справі № 826/15290/15.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Щодо висновку контролюючого органу щодо не своєчасного оприбуткування позивачем готівкових коштів у сумі 20 716 грн. 82 коп., а саме: згідно фіскального звітного чека № 2284 від 17 серпня 2016 р. готівкові кошти були оприбутковані 18 серпня 2016 р.; згідно фіскального звітного чека № 766 від 6 червня 2017 р. готівкові кошти були оприбутковані 3 червня 2017 р.; згідно фіскального звітного чека № 780 від 19 червня 2017 р. готівкові кошти були оприбутковані 17 червня 2017 р., колегія суддів зазначає наступне.

Так, колегія суддів звертає увагу на те, що із КОРО № р/11 та № р/8 позивача, встановлено порушення позивачем порядку оприбуткування готівкових коштів за вказані дати.

Щодо посилання позивача на допущення технічної помилки при заповненні КОРО, оскільки така помилка могла бути допущена лише як наслідок несвоєчасного оприбуткування готівки, колегія суддів зазначає наступне.

Так, у даному конкретному випадку мала місце не технічна помилка при заповненні КОРО, а порушення порядку оприбуткування коштів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27 листопада 2018 р. у справі № 2а-8130/12/2670.

На підставі вище зазначеного, колегія суддів приходить до висновку, що позивачем не було дотримано процедуру оприбуткування готівки в касі (роздрукуванно фіскальні чеки, та не було своєчасно здійснено записи в КОРО на підставі відповідних Z-звітів).

Щодо посилання позивача на те, що чинним законодавством не передбачено відповідальності за нездійснення (несвоєчасне здійснення) запису до КОРО в разі наявності в ній роздрукованого Z-звіту, колегія суддів зазначає наступне.

Так, зазначені вище посилання суд апеляційної інстанції неприймає до уваги оскільки воно спростовується дослідженими судом доказами.

На підставі вище зазначеного, колегія суддів приходить до висновку, що відповідачем правомірно застосовано до позивача штрафні санкції, передбачені абз. 3 ст. 1 Указу №436/95, у сумі 103 584 грн 10 коп. (20 716 грн 82 коп. (сума готівкових коштів за Z-звітами № 2284 від 17 серпня 2016 р.; № 766 від 6 червня 2017 р. та № 780 від 19 червня 2017 р., яка не була своєчасно оприбуткована позивачем)*5).

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції в повній мір досліджено обставини справи на підставі яких суд прийшов до правильного висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 2, 10, 11, 241, 242, 243, 250, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 328, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника Товариства з додатковою відповідальністю «Запорізький хлібзавод №3» - ОСОБА_2 - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

(Повний текст виготовлено - 20 березня 2019 року).

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: В.П. Мельничук,

О.Є. Пилипенк