Справа № 420/1581/19
Суддя: Вовченко О. А.
Дата ухвалення: 2019-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1581/19
УХВАЛА

22 березня 2019 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вовченко O.A., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до начальника відділу роботи з кадрами прокуратури Одеської області ОСОБА_2 про визнання протиправними дій, скасування результатів перевірок та зобовязання здійснити дії,-

В С Т А Н О В И В:

18 березня 2019 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до начальника відділу роботи з кадрами прокуратури Одеської області ОСОБА_2, у якому позивач просить суд:

1. Визнати протиправними дії відповідача щодо неналежного розгляду звернень позивача;

2. Скасувати результати перевірок та зобовязати відповідача провести повторні, належні перевірки;

3. Зобовязати відповідача розглянути заяви і звернення позивача у відповідності із ЗУ «Про звернення громадян» і відповісти на всі порушені в них питання.

Відповідно до п.п.1-6 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись зі змістом позову суд дійшов висновку, що він не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Згідно п.2 ч.5, ч.6 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів звязку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти. Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини пятої цієї статті стосовно представника.

Позивач у позовній заяві зазначає найменування посади відповідача «начальник відділу роботи з кадрами прокуратури Одеської області», в той час як з листа прокуратури Одеської області №11-9676-16 від 18.01.2019 року вбачається, що вірне найменування посади відповідача «виконувач обовязків начальника відділу роботи з кадрами прокуратури Одеської області». Окрім цього позивач в порушення вищенаведеної норми зазначає неповне прізвище, імя та по батькові відповідача, а лише прізвище та ініціали ОСОБА_2

Окрім цього позивач у позовній заяві не зазначає своєї офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти.

Відповідно до п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Так, позивач у позовній заяві просить суд:

- визнати протиправними дії відповідача щодо неналежного розгляду звернень позивача, при цьому не конкретизуючи, щодо яких звернень позивача (їх дата, вихідний та/або вхідний номер);

- скасувати результати перевірок та зобовязати відповідача провести повторні, належні перевірки, при цьому не конкретизуючи, які саме результати перевірок, в чому вони викладені (лист, рішення, тощо) та які саме перевірки слід зобовязати провести відповідача та чого саме;

- зобовязати відповідача розглянути заяви і звернення позивача у відповідності із ЗУ «Про звернення громадян» і відповісти на всі порушені в них питання, при цьому не конкретизуючи, які саме заяви і звернення позивача (їх дати, вихідний та/або вхідний номер).

Згідно п.6 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Однак, позивачем не зазначено щодо наявності у нього або іншої особи оригіналу доказу, копію якого додано до позовної заяви.

Згідно ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, у позовній заяві позивач вказує, що: у 2017-18 роках та у 2019 році неодноразово звертався до прокуратури Одеської області із зверненнями; скарги позивача були доручені відповідачу; отримував «формальні відписки», - однак доказів на підтвердження вказаного не надав, а надав лише один лист прокуратури Одеської області №11-9676-16 від 18.01.2019 року.

Згідно п.4 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Так, позивач у позовній заяві просить суд скасувати результати перевірок та зобовязати відповідача провести повторні, належні перевірки, однак у позовній заяві жодним чином не обґрунтовує цієї позовної вимоги.

Суд зазначає, що у позовній заяві позивачем заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору на підставі п.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», оскільки він є пенсіонером.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.2 ст. 8 вказаного Закону: суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначене положення закону кореспондується з приписами ч.1 ст.133 КАС України, а саме: суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору, з урахуванням передбачених статтею 8 Закону України «Про судовий збір» умов, є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч.1 ст.77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

На підтвердження свого незадовільного майнового стану позивачем до суду надано довідку про доходи №2887 9956 7688 5887, видану Подільським обєднаним управлінням ПФУ в Одеській області, а саме про отриману позивачем за 2018 рік пенсію.

Суд вважає, що наведені позивачем обставини не є достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки пенсія може бути не єдиним видом доходу, який отримує ОСОБА_1, а жодних інших доказів на підтвердження свого незадовільного стану позивачем до суду не надано.

Таким чином суд вважає за доцільне відмовити позивачу у звільненні від сплати судового збору.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.2 КАС України однією із засад адміністративного судочинства є рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом.

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору, а позивач не надав до суду платіжне доручення у встановленому приписами Закону України «Про судовий збір» порядку, суддя приходить до висновку, що поданий позов не відповідає приписам КАС України.

Згідно ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру та дві похідні до них позовні вимоги, судовий збір за які не сплачується.

У відповідності до п.1 ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру, який подано фізичною особою сплачується судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абз.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру».

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 1921 гривень.

Таким чином, враховуючи те, що позивачем заявлено дві основні вимоги немайнового характеру суд приходить до висновку, що за подачу даного адміністративного позову позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 1536,80 грн. (1921*0.4*2).

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити адміністративний позов без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Згідно ч. 1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виявлені недоліки повинні бути усунені, шляхом надання до суду належним чином оформленої позовної заяви із належним чином сформульованими позовними вимогами, та засвідчених копій доказів на підтвердження зазначених у позовній заяві обставин та доказів сплати судового збору (з копією відповідачу).

Керуючись ст.ст.2, 160, 161, 169 КАС України суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до начальника відділу роботи з кадрами прокуратури Одеської області ОСОБА_2 про визнання протиправними дій, скасування результатів перевірок та зобовязання здійснити дії - залишити без руху.

Встановити позивачу 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вовченко O.A.