Справа № 619/726/19
Суддя: Нечипоренко І. М.
Дата ухвалення: 2019-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа №619/726/19
провадження №2-а/619/15/19
Рішення
Іменем України

20 березня 2019 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіОСОБА_1
за участюсекретаря судового засіданняОСОБА_2
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу №619/726/19
імя (найменування) сторін:
відповідач: адміністративна комісія при виконавчому комітеті Дергачівської міської ради Харківської області.
вимоги позивача: про скасування постанови та закриття провадження по справі,
прізвища та ініціали представників учасників справи:
представник позивача: ОСОБА_4;
представник відповідача: ОСОБА_5
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти позову зазначивши, що 04.12.2018 до адмінкомісії надійшла справа про адміністративне правопорушення передбачене ч.2 ст.156 КУпАП відносно ОСОБА_3, яка була повернута Дергачівському ВП ГУНП в Харківській області для доопрацювання та після доопрацювання комісія розгляд справи призначила на 26.12.2018, про що повідомила ОСОБА_3 листом від 17.12.2018, у яке остання не зявилася, причину неявки не повідомила. При цьому, ОСОБА_3 надала письмові пояснення ОСОБА_6, у яких визнала свою вину та факт продажу алкогольного напою неповнолітньому. У постанові була допущена технічна помилка у написанні прізвища свідка ОСОБА_7.
Заяви, клопотання учасників справи, інші процесуальні дії у справі.
Ухвалою суду від 20 лютого 2019 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено на 09год 15хв 04.03.2019, яке за клопотанням представника відповідача відкладено на 20.03.2019.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, про обставини справи пояснив, як зазначено вище.
Представник відповідача у судовому засіданні просив відмовити у позові, як безпідставному та необгрунтованому.
Обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, норми права, які застосовує суд.
31.10.2018 ст. інспектором ЮП СППП Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ГР №327789, згідно даним якого 31.10.2018 о 15год 00 хв ОСОБА_3, знаходячись на робочм. ому місці в магазині «Продукти» за адресою: м. Дергачі вул. Сумський Шлях, 108, здійснила продаж неповнолітньому ОСОБА_9, 10.12.2002р.н. пляшку алкогольного напою «Somersby» обємом 0,5л, вміст спирту 4,7% вартістю 24,00грн, порушивши п.2.2.1» ст.15-3 Закону України «Про державне контролювання виробництва і обігу спирту етилового».
Згідно із п.1 ч.1 ст.213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, адміністративними комісіями при виконавчих комітетах сільських, селищних, міських рад.
Адміністративні комісії при виконавчих органах міських рад розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, за правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 156 КУпАП .
За результатами розгляду протоколу Адміністративною комісією при виконавчому комітеті Дергачівської міської ради Харківської області прийнято постанову 26 грудня 2018 року, якою ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.156 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510,00грн.
Позивач подала до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, зазначивши, що вона не була повідомлена про розгляд справи адмінкомісією 26.12.2018 та винесення відповідної постанови, про наявність якої дізналася 15.02.2019 після самостійного звернення до адмінкомісії і ознайомлення з матеріалами справи про адмінправопорушення у відношенні неї.
Суд зазначає, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв'язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи (рішення Європейського Суду з прав людини «ОСОБА_5 проти Туреччини»).
Відповідно до ч.1 ст.8 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права.
Оцінюючи дійсні обставини справи, що перешкоджали здійсненню процесуального права на звернення до суду, а також обставини, на які позивач посилається як на поважні, суд повинен надати оцінку та провести об'єктивний аналіз всіх наведених у позові доводів та обставин справи, що дозволить дати відповідь на питання про те, чи позивач за встановлених обставин мав дійсну можливість своєчасно реалізувати своє право на звернення до суду.
Вказані позивачем у заяві про поновлення строку обставини під час судового розгляду не спростовані, при цьому відповідачем не надано суду доказів належного повідомлення позивача про час та місце розгляду адміністративною комісією справи у відношенні ОСОБА_3 та отримання нею постанови від 26.12.2018.
Згідно усталеної судової практики поважними причинами в частині пропуску строку звернення до суду є лише такі обставини, які об'єктивно є непереборними та не залежать від волевиявлення особи, яка пред'являє позов, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.
Обов'язковою умовою для залишення адміністративного позову без розгляду є не лише встановлення факту пропуску строку звернення до суду, а й відсутність підстав вважати, що такий строк пропущений з поважних причин.
Відповідно до приписів ч.ч.1,2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно змісту п.3 ч.1 ст.288 КУпАП постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено, зокрема, постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.
Відповідно до ст.289 КУпАП строк оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення складає десять днів з дня винесення вказаної постанови; також цією нормою передбачена можливість поновлення цього строку в разі його пропуску з поважних причин.
З наведеного слідує, що позивач не мала реальної можливості для своєчасного звернення до суду із даним позовом через відсутність інформації про винесення спірної постанови і лише після самостійного ознайомлення з матеріалами справи про адміністративне правопорушення 15.02.2019 вона упродовж 10-денного строку звернулася до суду із розглядуваним позовом, тобто, в розумний інтервал часу вжила заходів для оскарження спірної постанови.
За таких обставин, причини пропуску строку на оскарження постанови Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Дергачівської міської ради Харківської області по справі про адміністративне правопорушення від 26.12.2018 слід визнати поважними.
Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За приписами ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Отже, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, виходячи з його правової природи та завдання, уповноважена особа має всебічно, повно і об'єктивно з'ясувати обставини справи, зокрема на підставі належних доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.
При цьому, розгляд справи про адміністративне правопорушення має здійснюватися з дотриманням прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, визначених статтею 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, де зазначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Так, оглянуті у судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_3 за ч.2 ст.156 КУпАП не містять даних про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи 26.12.2018 і не були надані такі дані представником відповідача.
При цьому, суд зазначає, що процедурні порушення, допущені суб'єктом владних повноважень при розгляді справи про правопорушення не можуть бути обставиною, яка звільняє від відповідальності, у разі підтвердження факту правопорушення. Процедурні порушення не повинні сприйматися як безумовне свідчення протиправності прийнятого за наслідками розгляду справи про правопорушення рішення. Натомість, вчинені контролюючим органом процедурні порушення підлягають оцінці з огляду на те, наскільки ці порушення вплинули на можливість порушника захистити свої права та чи призвели процедурні порушення на встановлення обставин порушення та на наслідки.
Обмеження щодо продажу алкогольних напоїв та тютюнових виробів встановлені статтею 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» №481/95-ВР.
Відповідно до п.2 ч.1 цієї статті забороняється продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових та тютюнових виробів особам, які не досягли 18 років.
Частиною 4 ст.15-3 зазначеного Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» продавця наділено правом отримати у покупця, який купує пиво (крім безалкогольного), алкогольні, слабоалкогольні напої, вина столові або тютюнові вироби, документи, які підтверджують вік такого покупця, а отже, ця вимога має спонукати суб'єкта господарювання дотримуватися відповідного рівня обачності, який би унеможливлював порушення чітко визначеної заборони продавати неповнолітній особі зазначену продукцію. Відсутність у продавця сумніву щодо віку покупця та продаж у зв'язку з цим забороненого товару неповнолітній особі не може бути підставою звільнення суб'єкта господарювання від відповідальності.
При цьому слід враховувати, що Закон визначає, що необхідною умовою для відповідальності, передбаченої ч.2 ст.17 цього Закону, є доведеність факту продажу забороненого товару неповнолітньому особою.
Відповідальність за ч.2 ст.156 КУпАП настає у разі порушення працівником підприємства (організації) торгівлі або громадського харчування правил торгівлі пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями і тютюновими виробами, а саме: торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями або тютюновими виробами в приміщеннях або на територіях, заборонених законом, або в інших місцях, визначених рішенням відповідного органу місцевого самоврядування, як таких, де роздрібна торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями або тютюновими виробами заборонена, а так само торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями або тютюновими виробами через торгові автомати чи неповнолітніми особами, а також продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв або тютюнових виробів особі, яка не досягла 18 років, або продаж тютюнових виробів в упаковках, що містять менш як 20 сигарет або цигарок, чи поштучно (крім сигар), або торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, винами столовими у заборонений рішенням відповідного органу місцевого самоврядування час доби.
Матеріалами справи встановлено, що підставою для прийняття відповідачем оскаржуваного рішення стала наявність матеріалів, оформлених працівниками Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області.
Відповідно до ст.9 Кодексу України про адміністративні правопорушення, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Згідно з п.1 ст.247 КУпАП, обов'язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.
Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішенні справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функцію фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Статтею 256 КУпАП встановлені вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення.
Зокрема, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
Порядок оформлення в органах Національної поліції України матеріалів про адміністративні правопорушення передбачено Інструкцією з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженою наказом МВС України 06.11.2015 №1376.
Так, п.9 розділу ІІ «Документування адміністративних правопорушень» Інструкції передбачено, щоу графі «до протоколу додається» зазначаються пояснення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, викладені на окремому аркуші, рапорти посадових осіб органів поліції, довідки, акти тощо (у разі складення).
Пунктами 12, 13, 15 Інструкції встановлено, що у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, підписати протокол про адміністративне правопорушення у ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення та пояснення по суті адміністративного правопорушення, які додаються до протоколу про адміністративне правопорушення, а також викласти мотиви своєї відмови підписати його. 13. Особі, стосовно якої складається протокол про адміністративне правопорушення, пропонується надати по суті вчиненого адміністративного правопорушення письмове пояснення, яке підписується зазначеною особою. Пояснення може додаватися до протоколу про адміністративне правопорушення окремо, про що робиться запис у ньому. 15. До протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).
Відповідно до ст. 265 КУпАП, речі і документи, що є знаряддям або безпосереднім обєктом правопорушення, виявлені під час затримання, особистого огляду або огляду речей, вилучаються посадовими особами органів, зазначених у статтях 234-1, 234-2, 244-4, 262 і 264 цього Кодексу. Вилучені речі і документи зберігаються до розгляду справи про адміністративне правопорушення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням із Державною судовою адміністрацією України, а після розгляду справи, залежно від результатів її розгляду, їх у встановленому порядку конфіскують, або повертають володільцеві, або знищують, а при оплатному вилученні речей - реалізують. Про вилучення речей і документів складається протокол або робиться відповідний запис у протоколі про адміністративне правопорушення, про огляд речей або адміністративне затримання.
Разом з тим, представлений протокол серії ГР №327789 від 31.10.2018 таким вимогам не відповідає, оскільки:
-невірно вказані дані щодо місця вчинення правопорушення: «м. Дергачі вул.
Сумський шлях, 108», тоді як ФОП ОСОБА_10, у якої ОСОБА_3 працює продавчинею, здійснює діяльність за адресою: «м. Дергачі вул. Сумський шлях, 108-А». При цьому, суд не бере до уваги оглянутий у судовому засіданні оригінал протоколу, який надано відповідачем та залучено його копію до матеріалів справи, у якому містяться виправлені кульковою ручкою дані та зазначено «№ 108-А», тоді як у копії протоколу, яка мається у позивача відсутні будь-які застереження щодо такого виправлення;
-відсутня вказівка щодо долі предмету правопорушення - однієї пляшки «Somersby» обємом 0,5л, тоді як згідно заяви ОСОБА_9 він добровільно видав працівникам поліції одну пляшку «Somersby» обємом 0,5л;
-у протоколі зазначено, що ОСОБА_3 від пояснень відмовилася, тоді як у графі «до протоколу додається» зазначено, що додаються довідка «Армор» та пояснення порушника, а про інші матеріали не зазначається.
При цьому, представник позивача у судовому засіданні пояснив, що ОСОБА_3
будь-які пояснення взагалі не писала і свій підпис не ставила.
При дослідженні у судовому засіданні письмових пояснень від імені ОСОБА_3 встановлено, що вони написані ст. інспектором ЮП СППП Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 та зазначено, що дані пояснення прочитані ОСОБА_3
За таких обставин складений протокол не може вважатися відповідно до ст.251 КУпАП належним доказом по справі.
Щодо інших доказів, які зібрані працівниками Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області суд зазначає наступне.
Відповідно до ст.251 КУпАП, обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Так, матеріали справи про адміністративне правопорушення містять письмові пояснення ОСОБА_8, згідно даним яких він 31.10.2018 приблизно о 15год 00хв побачив, як з продовольчого магазину «Стадіон» за адресою: м. Дергачі вул. Сумський шлях, 108-а вийшов юнак та тримав в руках скляну пляшку слабоалкогольного напою Сідр «Somersby» обємом 0,5л. До хлопця підійшли працівники поліції та він сказав, що придбав пляшку у даному магазині, даний факт також підтвердила продавець магазину.
Суд зазначає, що з даних пояснень не вбачається хто саме вийшов з магазину, а зазначено «юнак». Крім того, зазначено про магазин «Стадіон», тоді як у протоколі указано магазин «Продукти», також поясненнями свідка не підтверджено, що він особисто бачив факт продажу ОСОБА_9 указаної вище пляшки продавцем ОСОБА_3
Крім того, ФОП ОСОБА_10 для здійснення господарської діяльності у магазині за адресою: м. Дергачі вул Сумський шлях, 108-а використовує реєстратор розрахункових операцій (РРО), про що свідчить довідка (а.с.12), тоді як матеріали справи не містять відповідного касового чеку про придбання напою «Somersby» обємом 0,5л.
Під час судового розгляду представник позивача заперечував факт вчинення ОСОБА_3 правопорушення, передбаченого ч.2 ст.156 КУпАП, спростувавши доводи, які викладені ніби-то від імені ОСОБА_3 у письмових поясненнях щодо невидачі фіскального чеку, надавши для огляду відповідний журнал з чеками Z-звіту, згідно даним якого у період 31.10.2018 перерєстрації цін не було.
Аналіз сукупності представлених доказів по справі вказує на те, що таких є недостатньо для підтвердження факту вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч.2 ст.156 КУпАП.
Таким чином, відповідачем неправомірно притягнуто позивача до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.156 КУпАП, а відтак позов ОСОБА_3 підлягає задоволенню, з вищевикладених мотивів.
Відповідно до п.3 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.
Відповідно до ч.3 ст. 241 КАС України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.
Частиною 1 ст. 243 КАС України встановлено, що суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.
Керуючись ст.ст. 2, 9, 77, 241-246, 250-251, 255, 286, 297 КАС України, суд
Позов ОСОБА_3 задовольнити повністю.
Визнати поважними причини пропускуОСОБА_3 строку на оскарження постанови Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Дергачівської міської ради Харківської області від 26.12.2018 по справі про адміністративне правопорушення.
Скасувати постанову Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Дергачівської міської ради Харківської області від 26.12.2018 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за ч.2 ст.156 КУпАП про накладення штрафу у розмірі 510,00грн та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушенняна підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.
Повне найменування (для юридичних осіб) або прізвище, імя та по батькові (для фізичних осіб) сторін, їх місцезнаходження:
Позивач: ОСОБА_3, м. Дергачі Харківська область пров. Симафорний, 41;
Відповідач: адміністративна комісія при виконавчому комітеті Дергачівської міської ради Харківської області, м. Дергачі Харківська область вул. Сумський шлях, 79-Б, код 04059496.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 22.03.2019.

Суддя І. М. Нечипоренко