Справа № 140/162/19
Суддя: Димарчук Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2019 року ЛуцькСправа № 140/162/19

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Димарчук Т.М.,

за участю секретаря судового засідання Гуцалюк І.О.,

представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КАСМА" до ОСОБА_4 митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "КАСМА" (далі ТОВ «КАСМА») звернулося в суд з позовом до ОСОБА_4 митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між компанією ARKA SERVICE UG (Німеччина) та ТОВ «КАСМА» було укладено контракт №02/09-18 PU від 12.09.2018. На виконання умов даного контракту згідно інвойсу №Ro-181009-02-An/Re від 09.10.2018 та МД №UA204010/2018/027003 від 08.11.2018 здійснено поставку наступних товарів: «завіси в розібраному вигляді, не штамповані, не спечені 40 000 тис. комплектів» на суму 11 000,00 Євро; «заклепки 490 тис. штук» на суму 2 205,00 Євро. Загальна вартість товару згідного вказаного інвойсу становить 13 205,00 Євро.

Під час декларування вказаного товару позивачем, відповідно до статей 57, 58 МК України була самостійно визначена митна вартість товару за основним методом, а саме за ціною контракту, яка склала 13 205,00 Євро. З метою митного оформлення товару та на підтвердження заявленої митної вартості товару позивачем ОСОБА_4 митниці ДФС надано повний пакет документів, передбачений статтею 53 МК України.

Проте, позивачу було безпідставно відмовлено у митному оформленні товару та 08.11.2018 прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA204000/2018/000873/2, яким застосовано резервний метод визначення вартості товару.

При розмитненні товару та заповненні митної декларації позивачем було надано усі наявні на той час відомості щодо поставки товару згідно контракту та додаткової угоди №1 до контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018, передбачені вимогами МК України. Надати додаткові відомості щодо товару у позивача не було можливості, так як їх отримання у контрагента вимагало часу.

Підставою для виникнення сумнівів у відповідача щодо заявленої митної вартості товарів їх дійсній вартості та витребовування додаткових документів були: відсутність інформації про країну походження товару, торгову марку та виробника товарів, володіння інформацією про вартісні рівні аналогічних (подібних) товарів.

Отримавши додаткові відомості про товар та підтверджуючі документи ТОВ «КАСМА» листом від 07.12.2018 №8 направило їх на розгляд відповідачу для перегляду оскаржуваного рішення, зокрема: висновок експертного товарознавчого дослідження №64/2018 від 15.11.2018, копію комерційної пропозиції виробника товару компанії «GRANITS» (Латвія) від 02.10.2018 на два види товару, копію інвойсу компанії «GRANITS» від 02.10.2018 про продаж компанії ARKA SERVICE UG товару, копію інвойсу постачальника товару ARKA SERVICE UG від 09.10.2018, копію митно-експортної декларації відправлення. Однак, відповідачем надані додаткові пояснення та документи не взято до уваги.

Позивач вказує на те, що усі вимоги митного органу були ним виконані, а подані додаткові документи та відомості підтверджують заявлену митну вартість спірного товару та безпідставно не взяті до уваги митним органом.

Враховуючи вищевикладене, вважає, що зазначені відповідачем в рішенні про коригування митної вартості товарів від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2 підстави для такого коригування є необґрунтованими, а надані позивачем до митного органу документи, на підтвердження митної вартості задекларованого товару, за своїм змістом та обсягом дають можливість визначити митну вартість даного товару за основним методом за ціною договору, а тому рішення про коригування митної вартості товарів від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2 є протиправними та підлягає скасуванню.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 29.01.2019 прийнято дану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, відповідно до приписів статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 19.02.2019 у задоволенні клопотання ОСОБА_4 митниці ДФС про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовлено.

В поданому до суду відзиві на позовну заяву від 15.02.2019 за вх.№1540/09/17-70-10 (а.с.64-66) представник ОСОБА_4 митниці ДФС позовні вимоги не визнав та просив відмовити у їх задоволенні. Зазначив, що декларантом ТОВ «КАСМА» за митною декларацією від 08.11.2018 №UA204010/2018/027003 заявлено до митного оформлення вироби з чорних металів, а саме товар 1: «завіси в розібраному вигляді, не штамповані, не спечені 40 000 тис. комплектів» на суму 11 000,00 Євро та товар 2: «заклепки 490 тис. штук» на суму 2 205,00 Євро, імпортованих ТОВ «КАСМА» з Латвії за посередницьким зовнішньоекономічним контрактом №02/09-18 PU від 12.09.2018 укладеним з ARKA SERVICE UG (Німеччина).

Під час здійснення контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за митною декларацією, встановлено: відсутність інформації про країну походження, торгову марку та виробника товарів, володіння посадовою особою митниці інформацією про вартісні рівні аналогічних (подібних) товарів за заявленими товарними підкатегоріями за УКТЗЕД, наявних у ЄАІС ДФС, яка дала підстави для виникнення сумнівів відповідності заявленої митної вартості товарів їх дійсній вартості.

Посадовою особою митного органу для підтвердження заявленої ним митної вартості декларанту позивача направлено письмову вимогу про необхідність подання додаткових документів: виписку з бухгалтерської документації продавця стосовно механізму формування ціни товару на заявлених комерційних умовах поставки; копію митної декларації країни відправлення; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціальними експертизи організаціями.

Листом від 08.11.2018 №1 декларант позивача повідомив, що надати додаткові документи про підтвердження вартості товару не може по причині їх відсутності. Просив прийняти рішення у відповідності до ч. 3, 4 статті 54 МК України без врахування термінів передбачених ч. 3 статті 53 МК України.

Враховуючи ненадання декларантом документів згідно переліку, вказаного у вимозі, у відповідача були наявні підстави вважати про надання декларантом неточних та неповних відомостей щодо числових значень складових митної вартості товарів та прийняття рішення про коригування митної вартості товару від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2.

Листами від 09.11.2019 №25 та від 07.12.2018 №8 для підтвердження заявлених даних про митну вартість товарів позивачем було направлено на розгляд митниці копію митної декларації країни експорту від 06.11.2018 №18PL301010E0866770, прайс-лист заводу виробника «GRANITS» (Латвія) від 02.10.2018 №302/18, інвойс від 02.11.2018№302/18, роздруківку сайту виробника, висновок експертного товарознавчого дослідження від 15.11.2018 №64/2018.

За результатами розгляду наданих позивачем документів посадовою особою ОСОБА_4 митниці ДФС встановлено, що відповідно до інформації, яка міститься у наданій копії митної декларації країни експорту від 06.11.2018 №18PL301010E0866770 вагові характеристики товарів не відповідають вазі товарів заявленій в МД від 08.11.2018 №UA204010/2018/027003 (не співпадає вага нетто товару №1 та товару №2, при цьому вага брутто співпадає).

Наданий висновок експертного товарознавчого дослідження від 15.11.2018 №64/2018 має розбіжності та неточності. Зокрема, судовому експерту разом з заявою надано копію додаткової угоди від 01.11.2018 №1 до контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018, а до митного оформлення надавалась додаткова угода від 09.10.2018 №1 до даного контракту.

Наданий інвойс від 02.11.2018№302/18 позиціонується позивачем як інвойс від виробника товару. При цьому, під час митного оформлення декларантом позивача торговельну марку та виробника товару не заявлено, під час проведення митного огляду посадовою особою МП «Рівне» виробник товару та його торгівельна марка не встановлені.

Таким чином, розглянувши листи позивача від 09.11.2019 №25 та від 07.12.2018 №8 у ОСОБА_4 митниці ДФС були відсутні обґрунтовані підстави для перегляду оскаржуваного рішення.

Враховуючи вищевикладене, рішення ОСОБА_4 митниці ДФС про коригування митної вартості товарів від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2 є правомірним, обґрунтованим та винесеним відповідно до вимог чинного законодавства.

У поданій до суду відповіді на відзив від 14.03.2019 (а.с.115-120) позивач не погодився з відзивом на позовну заяву, вважає рішення про коригування митної вартості товарів від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2 протиправним з підстав, викладених в позовній заяві. При цьому, жодних доказів недостовірності заявленої митної вартості митний орган як у своєму рішенні про коригування митної вартості товарів так і у відзиві не навів. Спірне рішення про коригування митної вартості товарів не містить жодних відомостей про наявність розбіжностей та недоліків у поданих декларантом документах, а також відомостей про конкретні факти чи обставини, встановлені під час митного оформлення.

Зазначає, що відповідачем не встановлено та не доведено наявності сумнівів щодо заявленого позивачем числового значення митної вартості імпортованого ним товару, оскільки інформація про країну походження, торгову марку та виробника товару жодним чином не впливає на числові значення заявленої митної вартості на імпортовані товари. Відповідач також не наводить наявності достатніх підстав для застосування баз даних ЄАІС ДФС.

Також митний орган не обґрунтував, чому не можливо було використати попередні методи визначення митної вартості, які передбачені статтями 59-63 МК України, визначивши митну вартість за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації наявної у базах даних ЄАІС ДФС.

В судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали з підстав, зазначених у позовній заяві та відповіді на відзив. Просили позов задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав позицію, викладену у відзиві на позов. Просив у задоволені позову відмовити.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши доводи позивача та відповідача у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази наявні в матеріалах справи дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 08.11.2018 для митного оформлення товару: «завіси в розібраному вигляді, не штамповані, не спечені, товщина металу 1,25 мм. 40 000 тис. комплектів, що використовуються для зєднання складових піддонів»; «вироби з чорних металів без різьби заклепки 490 тис. штук, висота 23 мм., що використовуються для зєднання складових піддонів», декларантом ТОВ «КАСМА» на митний пост Рівне було подано МД №UA204010/2018/027003 від 08.11.2018 (а.с.16-17) та комплект документів а саме: контракт №02/09-18 PU від 12.09.2018, додаткову угоду №1 від 09.10.2018 до контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018, інвойс №Ro-181009-02-An/Re від 09.10.2018 (а.с.12-15,41).

Вказаний товар надійшов на адресу ТОВ «КАСМА» згідно контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018, укладеним між компанією ARKA SERVICE UG (Німеччина, продавець) та ТОВ «КАСМА» (Україна, покупець) та додаткової угоди №1 від 09.10.2018 до контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018 (а.с.12-15).

Згідно з пунктом 3.1 контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018 ціни та загальна вартість кожної партії товару вказуються в інвойсах, які складають невідємну частину цього контракту.

Згідно інвойсу від 09.10.2018 №Ro-181009-02-An/Re покупцем товару за договором №02/09-18 PU від 12.09.2018 є ТОВ «Касма», вантажовідправником ОСОБА_5, умови поставки DAP рівне. Вартість завіс для палентних бортів 1.25 (НОМЕР_1) 40 000 комплектів 11 000 євро (ціна за одиницю 2, 275), а вартість заклепок 23 мм (НОМЕР_2) 490 шт. 2205 євро (ціна за одиницю 4, 50) (а.с. 41, 124).

ЯК слідує із графи 43 електронної митної декларації №UA204010/2018/027003 від 08.11.2018, товар завіси в розібраному вигляді, не штамповані, не спечені та заклепки були задекларовані за 1 методом, тобто за ціною контракту.

Вважаючи, що документи подані для підтвердження митної вартості товарів не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме: відсутня інформація про країну походження, торгову марку та виробника товарів, а також внаслідок наявності у посадової особи відповідача інформації (в ЄАІС ДФС) про вартісні рівні аналогічних (подібних) товарів за заявленими товарними під категоріями за УКТЗЕД, посадовою особою митного органу декларанту було направлено письмову вимогу та запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме: виписку з бухгалтерської документації продавця стосовно механізму формування ціни товару на заявлених комерційних умовах поставки; копію митної декларації країни відправлення; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціальними експертизи організаціями.

Декларантом ТОВ «КАСМА» було надіслано лист від 08.11.2018 №1 в якому повідомлено про те, що надати додаткові документи про підтвердження вартості товару не може по причині їх відсутності. Просив прийняти рішення у відповідності до частин 3, 4 статті 54 МК України без врахування термінів передбачених частиною 3 статті 53 МК України (а.с.70).

08.11.2018 ОСОБА_4 митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA204000/2018/000873/2, згідно з графою 30 якого митним органом було визначено митну вартість товару «завіси в розібраному вигляді, не штамповані, не спечені, товщина металу 1,25 мм. 40 000 тис. комплектів, що використовуються для зєднання складових піддонів» за ціною 27 973,82 EUR (замість 11 000,00 EUR, що була заявлена декларантом) та митну вартість товару «вироби з чорних металів без різьби заклепки 490 тис. штук, висота 23 мм., що використовуються для зєднання складових піддонів» за ціною 2296,16 EUR (замість 2 205,00 EUR, що була заявлена декларантом).

У графі 33 вказаного рішення було зазначено, що митна вартість імпортованого товару, не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв'язку з відмовою в наданні усіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, визначених частинами 2-4 статті 53 МК України та у відповідності до частини 5 статті 54 МК України, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями статті 17 угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 року.

Митниця володіє інформацією, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів: Товар №1 МД від 29.10.2018 №UA100020/2018/181603 3,150346 дол. США/кг.; Товар №2 МД від 01.11.2018 №UA209150/2018/015694 1,570001 дол. США/кг.

Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання підтвердження інформації щодо числових значень складових митної вартості, яка міститься у документах, поданих разом з митною декларацією, зокрема, шляхом надання додаткових документів, витребуваних згідно вимог митниці, таких як: виписку з бухгалтерської документації продавця стосовно механізму формування ціни товару на заявлених комерційних умовах поставки; копію митної декларації країни відправлення; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціальними експертизи організаціями. У відповідності до частини 6 статті 53 МК України декларант має право за бажанням надати інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у тому числі документи, передбачені частини 18 статті 58 МК України.

За результатами проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 МК України процедури консультації з декларантом та у звязку з відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 МК України) інформації щодо вартості операції щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 МК України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості ( стаття 63 МК України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МК України, митну вартість партії товарів скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МК України. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних: згідно інформації наявної у митниці.

Митна вартість імпортованого товару №1 визначена на основі раніше визнаних органами доходів і зборів митних вартостей (МД від 29.10.2018 №UA100020/2018/181603 3,150346 дол. США/кг.):

Товар №1: завіси в розібраному вигляді, нештамповані 32 133,53 дол. США.

Числове значення митної вартості товару №1 становить 896 427,74 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 27 973,82 EUR.

Митна вартість імпортованого товару №2 визначена на основі раніше визнаних органами доходів і зборів митних вартостей (МД від 01.11.2018 №UA209150/2018/015694 1,570001 дол. США/кг.):

Товар №2: вироби з чорних металів без різьби заклепки 2 637,60 дол. США.

Числове значення митної вартості товару №2 становить 73 581,06 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 2 296,16 EUR (а.с.10-11).

Разом з тим, листом від 09.11.2019 №25 для підтвердження заявлених даних про митну вартість товарів позивачем було направлено на розгляд митниці наступні документи: прайс-лист заводу виробника «GRANITS» (Латвія) від 02.10.2018 №302/2018; копію митної декларації країни експорту від 06.11.2018 №18PL301010E0866770; інвойс постачальника товару компанії ARKA SERVICE UG №Ro-181009-02-An/Re від 09.10.2018; СMR №б/н від 06.11.2018; попередню декларацію №UA204010/2018/026877 від 07.11.2018; митну декларацію ІМ40ДЕ №UA204010/2018/27003 від 08.10.2018 (а.с.36-38,41,43-44,77).

У листі від 07.12.2018 №8 позивач просив відповідача скасувати рішення ОСОБА_4 митниці про коригування митної вартості товару від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2 та прийняти рішення про визнання заявленої ним митної вартості. Для підтвердження заявлених даних про митну вартість товарів позивач надав наступні документи: висновок експертного товарознавчого дослідження від 15.11.2018 №64/2018; прайс-лист заводу виробника «GRANITS» (Латвія) від 02.10.2018; копію інвойсу компанії «GRANITS» (Латвія) від 02.10.2018 №302/18 про продаж в адресу компанії ARKA SERVICE UG товару; копію інвойсу постачальника товару компанії ARKA SERVICE UG від 09.10.2018 №Ro-181009-02-An/-Re; копію митної декларації країни експорту від 06.11.2018 №18PL301010E0866770, роздруківку сайту виробника товару (а.с. 19-28,36-38,39-43).

У листі від 13.12.2018 №9579/19/17-70-19 ОСОБА_4 митниця ДФС повідомила позивача про відсутність підстав для скасування оскаржуваного рішення. Так, відповідно до інформації, яка міститься у наданій копії митної декларації Польщі від 06.11.2018 №18PL301010E0866770 про вагові характеристики товарів, встановлено їх невідповідність вазі товарів заявленій в МД від 08.11.2018 №UA204010/2018/027003 (вага нетто товару №1 (завіси в розібраному вигляді) 10200 кг в копії митної декларації країни експорту 10630 кг, вага нетто товару №2 (заклепки) 1680 кг - в копії митної декларації країни експорту 1250 кг.

Наданий прайс-лист виробника (FCA Рига) неможливо розповсюдити на заявлену партію товарів, оскільки в електронному інвойсі до МД №UA204010/2018/027003 від 08.11.2018 дані про виробника та торговельну марку товарів заявлені як «невідома». Крім зазначеного, під час проведення митного огляду (акт про проведення огляду товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 07.11.2018 №UA204010/2018/224356) посадовою особою МП «Рівне» виробник товару та його торгівельна марка не встановлені.

Наданий ТОВ «КАСМА» висновок має розбіжності та неточності. Зокрема, судовому експерту разом з заявою надано копію додаткової угоди від 01.11.2018 №1 до контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018. Разом з цим, до митного оформлення надано додаткову угоду від 09.10.2018 №1 до даного контракту.

Наданий інвойс від 02.11.2018№302/18 компанії «GRANITS» (Латвія) позиціонується позивачем як інвойс від виробника товару. При цьому, під час митного оформлення декларантом позивача торговельну марку та виробника товару не заявлено, під час проведення митного огляду посадовою особою МП «Рівне» виробник товару та його торгівельна марка не встановлені (а.с. 52-55)

Не погоджуючись з рішенням про коригування митної вартості товару від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2 позивач звернувся з даним позовом до суду.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку суду, відповідач належними та допустимими доказами не довів правомірність оскаржуваного в даній адміністративній справі рішення, з огляду на таке.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості товару: завіси в розібраному вигляді, не штамповані, не спечені, товщина металу 1,25 мм. 40 000 тис. комплектів, що використовуються для зєднання складових піддонів» на суму 11 000,00 Євро та «вироби з чорних металів без різьби заклепки 490 тис. штук, висота 23 мм., що використовуються для зєднання складових піддонів» на суму 2 205,00 Євро за основним методом (за ціною договору, що становить в загальному 13 205,00 Євро) та надання відповідачу необхідних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. Позиція відповідача полягає у тому, що подані до митного контролю та оформлення документи не містили усіх даних, необхідних для визначення митної вартості, у звязку із чим від декларанта витребовувались додаткові документи: виписка з бухгалтерської документації продавця стосовно механізму формування ціни товару на заявлених комерційних умовах поставки; копія митної декларації країни відправлення; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціальними експертизи організаціями.

Оскільки декларантом надано не усі документи для підтвердження заявленої митної вартості та у звязку з відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування інформації щодо вартості операції щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості, інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості, тому митну вартість товару визначено відповідачем за резервним методом визначення митної вартості згідно положень статті 64 МК України на підставі цінової інформації, наявної у митниці, на рівні митної вартості товару №1 завіси в розібраному вигляді, не штамповані, не спечені» (3,150346 дол. США/кг.) на загальну суму 27 973,82 EUR, митної вартості товару №2 «заклепки» (1,570001 дол. США/кг.) на загальну суму 2 296,16 EUR.

Статтею 49 МК України від 13.03.2012 № 4495-VI (з наступними змінами та доповненнями) визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами першою третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність органу доходів і зборів щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від органу доходів і зборів інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв'язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Як передбачено частинами другою третьою статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частинами першою третьою статті 54 вказаного Кодексу визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої, пятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Згідно з частинами першою другою статті 57 вказаного Кодексу передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

За приписами частин першої, другої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Системний аналіз вказаних положень МК України дає підстави дійти таких висновків.

На виконання такого принципу державної митної справи, як принцип додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб, орган доходів і зборів повинен обґрунтувати причини витребування додаткових документів у разі, якщо документи, які підтверджують митну вартість товарів, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Тягар доведення неправильності заявленої митної вартості лежить на органі доходів і зборів. У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу. При обґрунтуванні неможливості застосування певних другорядних методів орган доходів і зборів повинен конкретизувати підстави незастосування цих методів. Орган доходів і зборів зобов'язаний навести у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

На думку суду, виходячи із встановлених обставин справи та досліджених під час судового розгляду доказів, відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості вказаного вище товару, виходячи з такого.

З оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2 вбачається, що додаткові документи були витребувані відповідачем від декларанта у звязку з тим, що документи, які були подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом.

Разом з тим, в оскаржуваному рішенні відсутнє обґрунтування того, що зазначені недоліки впливають на митну вартість товару, а тому не можуть бути підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.

На думку суду, відповідачем безпідставно було відмовлено у визнанні заявленої митної вартості вказаних вище товарів завіси в розібраному вигляді, не штамповані, не спечені» та «вироби з чорних металів без різьби заклепки, виходячи з наступного.

Як встановлено судом, позивач здійснював імпорт товару на підставі контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018 та додаткової угоди №1 від 09.10.2018 до контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018, відповідно до якого продавцем товару є компанія ARKA SERVICE UG (Німеччина).

Пунктом 3.1 контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018 встановлено, що ціни та загальна вартість кожної партії товару вказуються в інвойсах, які складають невідємну частину цього контракту. Згідно інвойсу від 09.10.2018 №Ro-181009-02-An/Re покупцем товару за договором №02/09-18 PU від 12.09.2018 є ТОВ «Касма», вантажовідправником ОСОБА_5, умови поставки DAP рівне. Вартість завіс для палентних бортів 1.25 (НОМЕР_1) 40 000 комплектів 11 000 євро (ціна за одиницю 2, 275), а вартість заклепок 23 мм (НОМЕР_2) 490 шт. 2205 євро (ціна за одиницю 4, 50) (а.с. 41, 124). В подальшому, позивачем на підтвердження місцезнаходження продавця товару у Німеччині, подано митну декларацію Польщі від 06.11.2018 №18PL301010E0866770, в якій також відображено інформацію щодо транзиту товару з Німеччини (DE) графа 2 до України (UA) графа 8. Крім того, у МД Польщі у графі 35 вказано загальну вагу товару Брутто 12600 кг., що відповідає загальній вазі товару Брутто зазначеній у інвойсі №Ro-181009-02-An/Re від 09.10.2018 12600 кг.

На виконання вимог відповідача, позивач звернувся до контрагента компанії ARKA SERVICE UG (Німеччина) з метою надання додаткової інформації щодо походження товару, торгової марки та виробника товару. З наданої компанією-продавцем ARKA SERVICE UG (Німеччина) інформації було встановлено, що виробником товару є компанія «GRANITS» (Латвія). Відповідачу також було надано прайс-лист заводу виробника «GRANITS» (Латвія) від 02.10.2018.

Відповідно до умов поставки товару, компанією-виробником товару є компанія «GRANITS» (Латвія). При цьому, позивач користується послугами дрібнооптового посередника постачальника ARKA SERVICE UG, так як закупляти товар у великій кількості (безпосередньо у компанії «GRANITS») є для позивача економічно необгрунтованим.

Таким чином, позивачем надавалась відповідачу вичерпна інформація від виробника товару щодо умов співробітництва та інформацію щодо цін на продукцію.

Крім того, позивачем було надано інвойс від 02.10.2018 №302/18 від компанії виробника товару «GRANITS» про продаж в адресу компанії ARKA SERVICE UG товарів, які в подальшому були продані ТОВ «КАСМА». Такі докази підтверджують митну вартість товару, заявлену позивачем при митному оформленні товару.

З інформації наведеної в інвойсі від 02.10.2018 №302/18 компанії-виробника товару «GRANITS» слідують наступні розрахунки:

- ціна продажу «завіс» від «GRANITS» до ARKA SERVICE UG 0,255 Євро, подальший продаж від ARKA SERVICE UG до ТОВ «КАСМА» по ціні 0,275 Євро.

- ціна продажу «заклепок» від «GRANITS» до ARKA SERVICE UG 4,40 Євро, подальший продаж від ARKA SERVICE UG до ТОВ «КАСМА» по ціні 4,50 Євро.

Для усунення сумнівів у визначенні митної вартості товару, позивачем також надавалась відповідачу копія митної декларації країни відправлення товару від 06.11.2018 №18PL301010E0866770 (комерційного контрагента) ARKA SERVICE UG. Даний документ є доказом того, що митна вартість товару задекларована ТОВ «КАСМА» є вірною, оскільки, як передбачено статтею 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митна декларація країни відправлення є доказом того, що за поставлений на адресу ТОВ «КАСМА» товар сплачена визначена ціна і вона відповідає тій митній вартості, яка була заявлена ТОВ «КАСМА».

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем на вимогу відповідача було надано вичерпний перелік фінансових розрахунків стосовно механізму формування ціни товару на заявлених умовах поставки.

Крім того, для встановлення інформації про вартісні рівні аналогічних (подібних) товарів на кордоні України, позивачем було замовлено товарознавчу експертизу, яку було проведено судовим експертом ОСОБА_6

Згідно з висновками експертного товарознавчого дослідження №64/2018 від 15.11.2018 вбачається, що вартість товару «завіси з чорних металів (сталь) в розібраному вигляді», який надійшов на адресу ТОВ «КАСМА» згідно контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018 та додаткової угоди до нього №1 від 01.11.2018 та рахунку №Ro-181009-02-An/Re від 09.10.2018, станом на час проведення дослідження, а саме 15.11.2018, на кордоні України, без нарахування митних платежів та зборів, а також без врахування витрат на транспортування, може становити 10 692 Євро;

- вартість товару «заклепки з чорних металів (сталь) без різьби», який надійшов на адресу ТОВ «КАСМА» згідно контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018 та додаткової угоди до нього №1 від 01.11.2018 та рахунку №Ro-181009-02-An/Re від 09.10.2018, станом на час проведення дослідження, а саме 15.11.2018, на кордоні України, без нарахування митних платежів та зборів, а також без врахування витрат на транспортування, може становити 2 352 Євро (а.с.19-28).

Таким чином, вартість товарів відносно яких у ОСОБА_4 митниці ДФС виникли сумніви у правильності визначення митної вартості товарів, без урахування митних платежів та зборів, по усередненому показнику пропозиції вартості товару на ринку становить приблизно ту вартість, за яку ТОВ «КАСМА» придбало товар та подало до ОСОБА_4 митниці ДФС як митну вартість.

Щодо посилання відповідача на той факт, що позивачем для підтвердження заявленої митної вартості подано документи які містять розбіжності щодо ваги нетто товару, суд зазначає, що дані твердження спростовуються зазначеними вище доводами позивача з посиланням на документи, які вказують на загальну вагу товару у величині брутто, а саме: інвойс від 02.10.2018 №302/18 компанії виробника товару «GRANITS» (загальна вага брутто 12600 кг., нетто 11880 кг.); інвойс №Ro-181009-02-An/Re від 09.10.2018 компанії продавця товару ARKA SERVICE UG (загальна вага брутто 12600 кг., нетто 11880 кг.); митна декларація країни відправлення (Польщі) №18PL301010E0866770 від 06.11.2018, графа 35 маса брутто 12600 кг.

Враховуючи вищевикладені обставини справи та норми чинного законодавства, суд дійшов висновку, що подані позивачем до митного оформлення документи були достатніми для підтвердження заявленої за ціною договору митної вартості товарів, при цьому, висловлені митним органом окремі зауваження щодо поданих документів (відсутність інформації про країну походження, торгову марку та виробника товарів) жодним чином не впливають на числові значення заявленої митної вартості на імпортовані товари. Окрім того, відповідачем не вказано, які саме бази даних ним аналізувались, з метою забезпечення повного оподаткування товару.

Одночасно суд звертає увагу на те, що застосуванню другорядних методів повинна передувати процедура консультацій між митним органом та декларантом відповідно до положень статей 59, 60 МК України. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Разом з тим, митним органом не надано доказів про проведення процедури консультацій з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості товарів, а лише надіслано декларанту в електронному вигляді повідомлення-вимогу про надання додаткових документів, та в подальшому прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2.

Митний орган має право самостійно визначити митну вартість товарів, однак, це повинно відбуватись із дотриманням вимог чинного законодавства, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій), з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, з врахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Таким чином, докази досліджені судом, не вказують на підтвердження позиції ОСОБА_4 митниці ДФС України щодо застосування резервного методу визначення вартості товарів та спростування можливості застосування основного методу. Інших обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору, відповідачем не наведено, та інших обставин, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товару, судом не встановлено.

На переконання суду, подані позивачем до митного оформлення документи є достатніми для підтвердження заявленої за ціною договору митної вартості товару «завіси в розібраному вигляді, не штамповані, не спечені, товщина металу 1,25 мм. 40 000 тис. комплектів, що використовуються для зєднання складових піддонів» у розмірі 11 000,00 EUR та митної вартості товару «вироби з чорних металів без різьби заклепки 490 тис. штук, висота 23 мм., що використовуються для зєднання складових піддонів» у розмірі 2 205,00 EUR, а відповідач належними та допустимими доказами не довів неправильність заявленої митної вартості, відтак, оскаржуване рішення ОСОБА_4 митниці ДФС підлягає визнанню протиправним та скасуванню, а позовні вимоги до задоволення.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в розмірі 1921,00 грн., сплачений платіжним дорученням від 23.01.2019 №234 (а. с. 2).

Керуючись статтями 139, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення ОСОБА_4 митниці Державної фіскальної служби про коригування митної вартості товару від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2.

Присудити на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "КАСМА" (43000, Волинська область, м. Луцьк, вул. Рівненська, 76К, ) за рахунок бюджетних асигнувань ОСОБА_4 митниці Державної фіскальної служби (33028, Рівненська область, м. Рівне, вул. Соборна, 104, ) судовий збір у розмірі 1921,00 грн. (одна тисяча девятсот двадцять одна гривня 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, встановленого статтею 295 КАС України, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 25 березня 2019 року.

ОСОБА_7 Димарчук