Справа № 817/631/18
Суддя: Довга Ольга Іванівна
Дата ухвалення: 2019-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2019 рокуЛьвів№ 857/114/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя Довга О.І.,

суддя Запотічний І.І.,

суддя Сапіга В.П.

секретар судового засідання Гнатик А.З.

за участю:

представника відповідача - Курганська О.В.

третьої особи - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_7 на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2018 року (головуючий суддя Щербаков В.В., м.Рівне, проголошено 12:45:44) у справі № 817/631/18 за адміністративним позовом ОСОБА_7 до Дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2, про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

26.02.2018 року позивач звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом до Дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області про визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області від 25.01.2018 №Д/5-2.

Позов обґрунтовує тим, що рішення про застосування до позивача дисциплінарної відповідальності є незаконним, а тому підлягає скасуванню.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2018 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, покликаючись на порушенням норм матеріального та процесуального права зазначив, що відповідачем не досліджено та в матеріалах дисциплінарної справи відсутні докази про те, коли саме адвокату ОСОБА_7 стало відомо про конфлікт інтересів між матір'ю ОСОБА_2 та донькою ОСОБА_4 Також зазначає, що відповідач при його понятті неповно оцінив обставини справи, припустився порушень прав, що негативно вплинуло на його законність та обґрунтованість. В матеріалах перевірки кваліфікаційно-дисциплінарною комісією вказано, що перевірка відомостей, викладених у скарзі, за дорученням голови дисциплінарної палати проводилася членом дисциплінарної палати ОСОБА_5 Однак, провівши юридичний аналіз обставинам, які досліджувались та надавши їм правову оцінку, можна зробити висновок, що ОСОБА_5 проведена неналежна перевірка відомостей, викладених у скарзі, а саме не належним чином досліджено основне питання, з якого конкретно часу адвокату ОСОБА_7 стало відомо стосовно конфлікту між матір'ю ОСОБА_2 та її донькою ОСОБА_4 Дисциплінарною палатою не враховано ту обставину, що позивачу тривалий час не було відомо про конфлікт інтересів між скаржницею та її дочкою, а стало відомо лише тоді, коли скаржниця повідомила про скасування наданої на нього довіреності 29.09.2017. Саме з вказаної вище дати позивачу достеменно стало відомо про конфлікт. Зазначає, що довіреність від ОСОБА_2 видана ще у 2015 році і починаючи з моменту видачі, на той час позивачем вчинялося безліч правочинів, пов'язаних з реєстрацією земельних ділянок в Державному земельному кадастрі, реєстрації права власності на земельні ділянки, різного роду будівлі, отримання дозвільних документів в органах ДАБІ та інших юридично значимих дій, без будь-яких письмових погоджень. Крім того, вказує, що державний реєстратор при здійсненні держаної реєстрації майна перевіряв повноваження ОСОБА_7 Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечує вимоги апеляційної скарги.

Третя особа в судовому засіданні підтримує рішення суду першої інстанції, просить залишити його без змін

Позивач в судове засідання не з'явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, місце та час розгляду скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на наступні підстави.

Судом встановлені наступні обставини.

03.11.2017 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області від ОСОБА_2 надійшла скарга на дії адвоката ОСОБА_7 Скаржниця зазначає, що 22.09.2017 ОСОБА_7 перевищив повноваження які йому були надані довіреністю від 18.02.2015 на право представляти її інтереси. Шахрайським методом, діючі у змові з ОСОБА_4, відчужив все її нерухоме майно, яке належить їй на праві власності, шляхом передачі належного їй майна в статутний фонд новоствореного ТОВ «Будкомфорт-Лайн». Реєстрація новоствореного ТОВ «Будкомфорт-Лайн» відбулася 25.09.2017., після того як скаржниця 23.09.2017 скасувала видану довіреність. ОСОБА_7 відчужив належне їй майно по довіреності, однак вказана довіреність не передбачала делегованого права відчужувати майно. Передача майна в статутний фонд підприємства є відчуженням майна, і ОСОБА_7, як адвокат, не міг не розуміти, що здійснює свої дії з перевищенням наданих йому повноважень. Він був повідомлений про наявний конфлікт між скаржницею та ОСОБА_4, та не зважаючи на це використав видану довіреність на його ім'я всупереч інтересам скаржниці. В скарзі зазначено, що адвоката в усному порядку повідомляли, в день скасування довіреності 23.09.2017 про те, що видана йому довіреність скасована. Однак, він всіляко уникав зустрічі зі скаржницею для того, щоб поставити підпис про ознайомлення. Лише 29.09.2017 він поставив підпис про ознайомлення на заяві про відміну довіреності. Саму довіреність він не повернув, заявивши про те, що її у нього немає і він буде її шукати, і поверне коли найде. Про створення юридичної особи ТОВ Будкомфорт-Лайн скаржниця нічого не знала, намірів брати участь у її створені не мала і не має, а тим більше відчужити (передати) у статутний фонд абсолютно все своє нерухоме майно, яке належить їй на праві приватної власності. Таким чином, у зв'язку з нанесенням матеріальної шкоди в особливо великих розмірах, ОСОБА_2 просила позбавити адвоката ОСОБА_7 права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області №Д/4-2 від 28.12.2017 порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_7 за скаргою ОСОБА_2 Призначено розгляд дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_7 на 25.01.2018.

25.01.2018 Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області прийнято рішення №Д/5-2, яким накладено на адвоката ОСОБА_7 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк шість місяців - з 26 січня 2018 року по 26 липня 2018 року на підставі п.3 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (порушення Правил адвокатської етики) за скаргою ОСОБА_2

Разом з тим, судом встановлено, що 18.02.2015 ОСОБА_2 видала на ім'я ОСОБА_7 та ОСОБА_6 довіреність на представлення її інтересів з усіх питань, що стосуватимуться її і вести всілякі справи в усіх організації, установах, підприємствах незалежно від форм власності, тощо. Вказана довіреність посвідчена Приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Філюк В.М. та зареєстрована в реєстрі за №600.

23.09.2017 ОСОБА_2 відмінила довіреність від 18.02.2015 за №600, що підтверджується заявою про припинення дії довіреності від 23.09.2017, яка посвідчена Приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Круліковською О.А. та зареєстрована за №934. Дані про відміну довіреності від 18.05.2015 за №600 внесені до Єдиного реєстру довіреностей.

Адвокатом ОСОБА_7 вчинено від імені ОСОБА_2 та без погодження із нею наступні дії, зокрема, адвокат визначив вартість належного ОСОБА_2 нерухомого майна без проведення його оцінки, вніс це майно до статутного фонду ТОВ «Будкомфорт-Лайн» та прийняв участь в установчих зборах вказаного товариства.

Згідно з Протоколом №01 загальних зборів засновників (Учасників) ТОВ «Будкомфорт-Лайн» від 22.09.2017 громадянка ОСОБА_4 та громадянин ОСОБА_7, як уповноважений ОСОБА_2, на підставі довіреності від 18.02.2015, прийняли рішення створити ТОВ «Будкомфорт-Лайн», до статутного фонду якого внесено 6 об'єктів нерухомого майна, належного ОСОБА_2, розмір частки якого за рішенням засновників складав 38,75 %. Вказане у протоколі №01 загальних зборів засновників (Учасників) ТОВ «Будкомфорт-Лайн» від 22.09.2017 майно, у подальшому було зареєстроване за новоствореним товариством і протягом кількох днів після реєстрації товариства відчужене в інтересах третіх осіб, що встановлено із інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 23.10.2017.

13.04.2017 ОСОБА_4 видала довіреність на ім'я ОСОБА_7 та уповноважила його бути її представником та вести її справи. Вказана довіреність нотаріально посвідчена та зареєстрована за №523.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем підтверджено правомірність свого рішення належними та допустимими доказами.

Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком з огляду на наступне.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Загальні умови, підстави для притягнення та види дисциплінарної відповідальності адвоката регламентовано Розділом VI Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 №5076-VI (Закон №5076-VI).

Відповідно до положень ст.33 Закону №5076-VI, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

При цьому, дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку (ч.2 ст.33 Закону №5076-VI). Згідно з ч.1 ст.34 Закону №5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч.2 ст.34 Закону №5076-VI, дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Передумовою притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього відповідного дисциплінарного стягнення за вчинення ним дисциплінарного проступку передує чотири процесуальні стадії, передбачені ч. 1 ст.37 Закону №5076-VI, а саме: дисциплінарне провадження складається з таких стадій: проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; порушення дисциплінарної справи; розгляд дисциплінарної справи; прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Статтею 40 Закону №5076-VI визначено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення. Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Зокрема, згідно з ч. 1 ст. 41 Закону №5076-VI, за результатами розгляду дисциплінарної справи ДП КДКА приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Виходячи з положень ст.ст.40-41 Закону №5076-VI, саме за результатом розгляду дисциплінарної справи по суті, дисциплінарною палатою приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи у зв'язку із відсутністю підстав для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

У свою чергу, за змістом ч.1 ст.35 Закону №5076-VI, вчинення адвокатом дисциплінарного проступку може мати своїм наслідком застосування до нього одного з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

При цьому, ч.2 ст.31 Закону №5076-VI визначено перелік підстав, за яких може бути застосовано накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю. Такими підставами є, виключно у разі: повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку; порушення адвокатом вимог щодо несумісності; систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики.

Згідно з ч.1 ст.237 ЦК України, представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Відповідно до ч.1 ст.244 ЦК України, представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю.

Згідно з ч.1 ст.18 Правил адвокатської етики, затверджених 09.06.2017 Звітно-виборним з'їздом адвокатів України 2017 року (Правила адвокатської етики), адвокат інформує клієнта щодо ведення дорученої йому справи, у тому числі щодо правової позиції у справі.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.20 Правил адвокатської етики, адвокат не має права приймати доручення, якщо інтереси клієнта об'єктивно суперечать інтересам іншого клієнта, з яким адвокат пов'язаний договором про надання правової допомоги. Адвокат не має права прийняти доручення також якщо конфлікт інтересів пов'язаний і тим, що адвокат отримав від іншого клієнта конфіденційну інформацію, що охоплюється предметом адвокатської таємниці або захищається в інший спосіб, яка має перспективу бути використаною при наданні правової допомоги іншому клієнту.

Згідно з ч.1 ст.21 Правил адвокатської етики, адвокат може виступати посередником між клієнтами за умови, якщо між інтересами клієнтів немає конфлікту або за наявності письмової згоди обох (всіх) клієнтів, інтереси яких представляє адвокат та які є суперечливими.

Відповідно до ч.1 ст.50 Закону №5076-VI, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

Згідно з п.4 ч.5 ст.50 Закону №5076-VI, до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належить, зокрема, здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.

Стадіями дисциплінарного провадження відповідно до статті 37 Закону №5076-VI є: 1)проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2)порушення дисциплінарної справи; 3)розгляд дисциплінарної справи; 4)прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до ч.5 ст.50 Закону №5076-VI, до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать: 1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; 5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з'їзду адвокатів України.

Згідно з ч.6 ст.50 Закону №5076-VI, засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.

Частиною 7 статті 50 Закону №5076-VI, рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.

При цьому, суд враховує, що КДКА є колегіальним органом, рішення яким приймаються шляхом голосування на підставі досліджених обставин та доказів. Під час розгляду дисциплінарного провадження, згідно ч.2 ст.33 Закону №5076-VI, здійснюється розгляд письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Враховуючи вищевказане, колегія суддів приходить до висновку, що у діях адвоката ОСОБА_7 наявний конфлікт інтересів, і його дії під впливом цього конфлікту призвели до тяжких для ОСОБА_2 наслідків у виді відчуження ОСОБА_4 (від імені товариства) нерухомого майна ОСОБА_2 для третіх осіб. Крім того, рішення ДП КДКА у Рівненській області прийнято в межах наданих діючим законодавством повноважень, правомірно, відповідно до вимог чинного законодавства України, з урахуванням всіх поданих та наявних на час прийняття оскаржуваного рішення доказів. Натомість, доводи апелянта є безпідставними та такими, що не відповідають дійсності.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, а тому доводи апелянта слід відхилити.

Згідно з ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зазначене положення поширюється на доказування правомірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності). Окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб'єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з якими закон пов'язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї.

В розумінні ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним, обґрунтованим та відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та прийняв рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст.242, 243, 268, 286, 315, 316, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_7 залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2018 року у справі № 817/631/18 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. І. Довга
судді І. І. Запотічний
В. П. Сапіга
Повне судове рішення складено 19 березня 2019 року.