Справа № 357/2288/19
Суддя: Бондаренко О. В.
Дата ухвалення: 2019-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 357/2288/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий - суддя Бондаренко О. В. ,

при секретарі - Бондаренко Н. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської митниці ДФС, про скасування постанови про накладення стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом 28.02.2019 року мотивуючи тим, що в провадженні Київської митниці ДФС знаходилася справа про порушення митних правил за протоколом 0731/12500/18 від 12.09.2018 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.478 Митного кодексу України. За результатами проведеного засідання по справі 21.02.2019 року ухвалено постанову, про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.469 Митного кодексу України та накладено штраф в розмірі 17 000 грн. Рішення було проголошено в присутності його захисника, примірник вручений захиснику 25.02.2019 року. Відповідно до протоколу 0731/12500/18 від 12.09.2018 року він, виконуючи обов'язки керуючого митного складу Товариства з обмеженою відповідальністю «Хорд» здійснив видачу товару, що зберігається в режимі митного складу на митному складі, без дозволу органу доходів і зборів, на доказ чого в протоколі 0731/12500/18 від 12.09.2018 року вказано, що за результатами проведеного 12.09.2018 року переогляду товарів Приватного підприємства «Марго», які були оформленні 30.08.2018 року за митною декларацією ІМ40АА №UA125270/2018/864706 (партія 0030218, САS №107534-96-3), встановлена відсутність цього товару на митному складі. За цим фактом 12.09.2018 року складено акт №UA125270/2018/864706. Як зазначає митниця в протоколі 0731/12500/18 від 12.09.2018 року митне оформлення по митній декларації №UA125270/2018/864706 від 30.08.2018 року було завершене 30.08.2018 року, проте товар з митного складу не видавався. Про причини невидачі далі в протоколі зазначено, що 07.09.2018 року до Київській митниці ДФС надійшов лист від ГУ БКОЗ СБ України від 07.09.2018 №14/18685 та відповідне доручення від 07.09.2018 року №14/18684 на проведення огляду (переогляду) товарів за митною декларацією від 30.08.2018 №UA125270/2018/864706. 10.09.2018 представники ПП «МАРГО» звернулися до відділу митного оформлення №3 митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС із заявою від 10.09.2018 №10/09/1 про виконання митних формальностей органами ДФС поза місцем розташування цих органів, а саме видачі товарів зі складу за митною декларацією № UA125270/2018/864706. Однак, як зазначається в протоколі, відповідно до резолюції заступника начальника відділу митного оформлення №3 митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС митна формальність буде здійснена після проведення огляду (переогляду) товарів за митною декларацією від 30.08.2018 №UA125270/2018/864706 згідно листа ГУ БКОЗ СБ України від 07.09.2018 №14/18685 та доручення від 07.09.2018 №14/18684. За таких обставин, вважає митниця, у нього не було підстав (відповідного дозволу органу доходів і зборів) для видачі з митного складу ТОВ «ХОРД» товару ПП «МАРГО». Київська митниця ДФС зробила висновок, що в його діях є ознака правопорушення, передбачені частиною третьою статті 478 Митного Кодексу України, а саме видача без дозволу органу доходів і зборів товарів, що зберігаються в режимі митного складу на митних складах. Він не погоджується із складеним відносно нього протоколу про порушення митних правил, не вважав і зараз не вважає себе винним, оскільки в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 478 Митного Кодексу України. За сукупністю пояснень (його пояснення, ОСОБА_3 - інспектора ВМО №3 мп «Південний термінал», ОСОБА_4 - заступника начальника ВМО №3 мп «Південний термінал») 11 вересня 2018 року при виїзді інспектора на взяття проб товару, митне забезпечення було не порушеним; товар фактично було переміщено зі складу саме у цей день, коли інспектор митниці зняла митне забезпечення з воріт складу - 11 вересня 2018 року. Таким чином, фактичне переміщення товару відбулося вже після його оформлення в митний режим ІМ40 (імпорт, випуск у вільний обіг), тобто у той час, коли товар вже не знаходився у митному режимі митний склад. Факт того, що за митною декларацією ІМ40АА № 11А125270/2018/864706 митне оформлення було завершено митницею не заперечується, про що прямо зазначено в протоколі. Митниця визнає, що на 30 серпня 2018 року всі митні формальності мали бути завершені. Після цієї дати виконання митних формальностей Митним кодексом не передбачено. Одночасно не заперечується, що після оформлення товару він був поміщений в митний режим Імпорту. Проте в протоколі у резолютивній частині робиться висновок, що він видав товар, який знаходився у митному режимі митного складу, що суперечить фактичним обставинам справи і виключає важливий елемент зі складу правопорушення - об'єктивну сторону. В той самий час митниця в протоколі залишає поза увагою, що дозвіл на видачу товару з митного складу стосується саме тих товарів, які перебувають в митному режимі Митний склад. Одночасно він звертав увагу митниці, що протокол відносно нього не відповідає вимогам законодавства щодо його обов'язкового змісту, а саме у ньому не зазначено час вчинення ним адміністративного правопорушення, що на його думку унеможливлювало об'єктивно розглянути справу. Згідно з вимогами статті 487 Митного Кодексу України, провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним,- відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення. Так, відповідно до статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема, відсутності події і складу адміністративного правопорушення. За таких обставин вважає, що митницею не доведено факту наявності його вини в скоєнні адміністративного правопорушення за частиною третьою статті 478 Митного кодексу України, а саме факту того, що він видав без дозволу органу доходів і зборів з митного складу товар, який перебував у митному режимі Митного складу. На підставі чого він просив Київську митницю ДФС закрити провадження у справі про порушення митних правил за протоколом 0731/12500/18 від 12.09.2018 про притягнення мене до адміністративної відповідальності за частиною третьою статі 478 Митного кодексу України. Разом з тим, Київська митниця ДФС ухвалила постанову, якою його визнано винним та притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 469 МКУ. По факту митниця перекваліфікувала його дії всупереч тому, що було викладено в протоколі про порушення митних правил 0731/12500/18 від 12.09.2018. В постанові митниця зазначила, що він видав без дозволу органу доходів і зборів товар, що зберігався на митному складі. Щодо перекваліфікації його дій посадовою особою, який розглядав справу про притягнення його до адміністративної відповідальності. Зі змісту оскаржуваної постанови очевидно, що орган який її ухвалив, прийшов до висновку, що в його діях напевне відсутній склад адміністративного правопорушення, визначеного частиною третьою статті 478 МКУ. За таких обставин митниця мала закрити провадження у справі. У випадку, якщо митниця вважає, що в його діях є склад адміністративного правопорушення, визначеного частиною третьою статті 478 МКУ, посадова особа, яка уповноважена на це мала скласти відповідний протокол, як це передбачено статтею 494 МКУ. І на підставі вже нового протоколу справа повинна була розглядатися із дотриманням всіх процесуальних норм. Щодо суті правопорушення за частиною третьою статті 469 МКУ. Диспозицією цієї частини передбачено наступне: видача без дозволу органу доходів і зборів або втрата товарів, митне оформлення яких не закінчено, або товарів, що перебувають на тимчасовому зберіганні під митним контролем на складі тимчасового зберігання, на складі організації - отримувача гуманітарної допомоги або на митному складі. Таким чином, законодавець визначив, що винна особа мала б або видати без дозволу органу доходів і зборів або втратити товар: а. митне оформлення якого не закінчено; б. що перебуває на тимчасовому зберіганні під митним контролем на складі тимчасового зберігання, на складі організації - отримувача гуманітарної допомоги або на митному складі. Товар за МД ІМ40АА № UА125270/2018/864706 митне оформлення було завершено. Це не заперечується митницею, про що прямо зазначено в протоколі. Товар який був оформлений за МД ІМ40АА № UА125270/2018/864706 в митний режим Імпорт надалі не передавався на тимчасове зберігання на митний склад. Матеріали справи не містять доказів того, що такий документ оформлювався, а товар передавався на зберігання. Такі обставини вказують на відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 469 МКУ. Крім того, опис правопорушення який міститься в оскаржуваній постанові суперечить опису з частини третьої статті 469 МКУ. В постанові пропущено кваліфікуючу ознаку - «товари, що перебувають на тимчасовому зберіганні під митним контролем». Зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини: протокол 0731/12500/18 від 12.09.2018; митна декларація ІМ40АА №UА125270/2018/864706; акт №UА125270/2018/864706 від 12.09.2018; постанова від 21.02.2019 у справі 0731/12500/18 від 12.09.2018, суд скасувати індивідуальний акт, а саме постанову Київської митниці ДФС від 21.02.2019 року, якого його визнано винним за ч.3 ст.469 Митного кодексу України, ухваленої за результатами розгляду матеріалів про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.478 Митного кодексу України за протоколом 0731/12500/18 від 12.09.2018 року.

04.03.2019 року ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області відкрито провадження у справі.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, про день розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив, від представника позивача, адвоката Щербака Олега Геннадійовича, до суду подано заяву про розгляд справи без участі сторони позивача, позов підтримує та просив задовольнити вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача Київської митниці ДФС в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, причин неявки суд не повідомив.

Відповідно до ст. 205, 268 КАС України, суд прийшов до висновку про розгляд справи на підставі наявних у ній доказів.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Статтею 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

У відповідно до п. 1 ст.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 4 ст. 2 КУпАП - питання щодо адміністративної відповідальності за порушення митних правил регулюються Митним кодексом України.

Судом встановлено, що 12.09.2018 року головним державним інспектором першого відділу оперативного реагування управління протидії митних правопорушень та міжнародної взаємодії Київської митниці ДФС Батулою В.М. у відсутності особи, що притягується до відповідальності, а саме ОСОБА_1, було складено протокол про порушення митних правил №0731/12500/18 (а.с.7), з якого вбачається, що 02.04.2018 року до відділу митного оформлення №3 митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС особою уповноваженою на роботу митницею ТОВ «Хорд» ОСОБА_7 було подано до митного контролю та оформлення МД типу ІМ 74 ДЕ (митний склад) на вантаж «Фунгіцид проти переноспорозу та фомозу на посівах ярого ріпаку та пшениці, не в аерозольній упаковці: Штефікур-17600л діюча речовина: тебуконазол-250 г/л, що відноситься до тріазолів. Вага нетто - 18920 кг. CAS №[107534-96-3] місць 22, пакування 880 коробок, 5л каністра -3520 пластикових каністр на 22 палетах Країна виробництва- DE виробник «DDE FARM AG». Торговельна марка відсутня. МД було прийнято до митного оформлення та присвоєно реєстраційний № UА125270/2018/861745. Згідно МД №UА125270/2018/861745 відправником вантажу є компанія «Schirm GmbH Standort Schoenebeck, Geschwister-Scholl-Strasse 127, 39218 Schoenebesk Німеччина. Одержувачем товару є підприємство ПП «Марго» (09104, м. Біла Церква, вул. Сквирське шоссе, 229, ). 02.04.2018 року МД №UА125270/2018/861745 було оформлено, вантаж згідно вказаної МД було розміщено на митному складі відкритого типу ТОВ «ХОРД» номер в реєстрі №М/0514/V/00 за адресою: 09104, м. Біла Церква, вул. Сквирське шосе, 229. 30.08.2018 року особою уповноваженою на роботу з митницею ТОВ "ХОРД" ОСОБА_7 до відділу митного оформлення №3 митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС подано декларацію типу ІМ 40 АА, якій було присвоєно реєстраційний номер UА125270/2018/864706. 30.08.2018 року митне оформлення товарів по митній декларації від 30.08.2018 №UА125270/2018/864706 було завершене, але товар із митного складі не видавався. 07.09.2018 року до Київської митниці ДФС надійшов лист від ГУ БКОЗ СБ України від 07.09.2018 №14/18685 та відповідне доручення від 07.09.2018 №14/18684 на проведення огляду (переогляду) товарів за МД від 30.08.2018 №UА125270/2018/864706. 10.09.2018 року представники ПП «Марго» звернулися до відділу митного оформлення №3 митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС із заявою від 10.09.2018 №10/09/1 про виконання митних формальностей органами ДФС поза місцем розташуваням цих органів, а саме видача товарів зі складу за МД 30.08.2018 №UА125270/2018/864706. Однак, згідно резолюції заступника начальника відділу митного оформлення №3 митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС митна формальність буде здійснена після проведення огляду (переогляду) товарів за МД від 30.08.2018 №UА 125270/2018/864706 згідно листа ГУ БКОЗ СБ України від 07.09.2018 №14/18685 та доручення від 07.09.2018 № 14/18684. 12.09.2018 року співробітниками митниці разом із представниками ГУ БКОЗ СБ України та ПП «Марго» було здійснено виїзд на митний склад за адресою: 09104, м. Біла Церква, вул. Сквирське шосе, 229 з метою проведення переогляду товарів: (1.Фунгіцид на основі тебуконазолу, концентрат системної дії на основі тебуконазолу, не в аерозольній упаковці: Штефікур - 3200л. діюча речовина: тебуконазол (хімічна 'назва: (±)-а-[2-(4-хлорофеніл)етил]-а-(1,1-диметилетил)-1Н-1,2,4-триазол-1-етанол)) - 250 г/л, що відноситься до триазолів. Вага нетто - 3440 кг. САS № [107534-96-3], партія - 0030218 5л каністра-640 пластикових каністр в 160 коробках на 4 палетах призначення: для знищення переноспорозу та фомозу посівів ярого ріпаку та знищення борошнистої роси, септоріозу, фузаріозу колоса, бурої іржи пшениці.), які були оформлені замитною декларацією від 30.08.2018 №UA125270/2018/864706 однак, зазначені товари на митному складі були відсутні про, що зазначено в акті митного огляду від 12.09.2018 №UА125270/2018/864706. Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ч.3 ст.478 Митного кодексу України.

Статтею 494 Митного кодексу України передбачено, що про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

У протоколі про порушення митних правил зазначається дата і місце його складення; посада, прізвище, ім'я, по батькові посадової особи, яка склала протокол; необхідні для розгляду справи відомості про особу, яка притягується до відповідальності за порушення митних правил, якщо її встановлено; місце, час вчинення, вид та характер порушення митних правил; посилання на статтю цього Кодексу, що передбачає адміністративну відповідальність за таке порушення; прізвища та адреси свідків, якщо вони є; відомості щодо товарів, у тому числі транспортних засобів особистого користування, транспортних засобів комерційного призначення та документів, вилучених згідно із статтею 511 цього Кодексу; інші необхідні для вирішення справи відомості.

Протокол підписується посадовою особою, яка його склала. Якщо при складенні протоколу була присутня особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, протокол підписується і цією особою, а за наявності свідків - і свідками.

Якщо при складенні протоколу особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, не була присутня, до протоколу вноситься відповідний запис, який підписується посадовою особою органу доходів і зборів, яка склала протокол, та свідками, якщо вони є, після чого один примірник протягом трьох робочих днів надсилається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, за повідомленою нею або наявною в органах доходів і зборів адресою (місце проживання або фактичного перебування).

Відповідно до ч.1 ст. 495 Митного кодексу України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; поясненнями свідків; поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта; іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Відповідно до ч.2 ст. 495 Митного кодексу України, посадова особа органу доходів і зборів, яка здійснює провадження у справі про порушення митних правил, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до ст.121 Митного кодексу України, митний склад - це митний режим, відповідно до якого іноземні або українські товари зберігаються під митним контролем із умовним повним звільненням від оподаткування митними платежами та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до ч.1 ст.129 Митного кодексу України, митний режим митного складу завершується шляхом поміщення товарів, поміщених у цей митний режим, в інший митний режим, що допускається цим Кодексом, а також у випадках, передбачених частиною третьою цієї статті.

21.02.2019 року постановою заступника Київської митниці ДФС Бутенко С.С. у справі №0731/12500/18 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч.3 ст. 469 Митного кодексу України та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 17000 грн. (а.с.19-24), з якої вбачається, що 02.04.2018 року до відділу митного оформлення №3 митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС особою уповноваженою на роботу митницею ТОВ «Хорд» ОСОБА_7 було подано до митного контролю та оформлення МД типу ІМ 74 ДЕ (митний склад) на вантаж «Фунгіцид проти переноспорозу та фомозу на посівах ярого ріпаку та пшениці, не в аерозольній упаковці: Штефікур-17600л діюча речовина: тебуконазол-250 г/л, що відноситься до тріазолів. Вага нетто - 18920 кг. CAS №[107534-96-3] місць 22, пакування 880 коробок, 5л каністра -3520 пластикових каністр на 22 палетах Країна виробництва- DE виробник «DDE FARM AG». Торговельна марка відсутня. МД було прийнято до митного оформлення та присвоєно реєстраційний № UА125270/2018/861745. Згідно МД №UА125270/2018/861745 відправником вантажу є компанія «Schirm GmbH Standort Schoenebeck, Geschwister-Scholl-Strasse 127, 39218 Schoenebesk Німеччина. Одержувачем товару є підприємство ПП «Марго» (09104, м. Біла Церква, вул. Сквирське шосе, 229, ). 02.04.2018 року МД №UА125270/2018/861745 було оформлено, вантаж згідно вказаної МД було розміщено на митному складі відкритого типу ТОВ «ХОРД» номер в реєстрі №М/0514/V/00 за адресою: 09104, м. Біла Церква, вул. Сквирське шосе, 229. 30.08.2018 року особою уповноваженою на роботу з митницею ТОВ "ХОРД" ОСОБА_7 з метою оформлення товарів у вільний обіг до відділу митного оформлення №3 митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС подано декларацію типу ІМ 40 АА, якій було присвоєно реєстраційний номер UА125270/2018/864706. 30.08.2018 року митне оформлення товарів, розміщених на митному складі відкритого типу ТОВ «ХОРД», та заявлених до оформлення за МД від 30.08.2018 №UА125270/2018/864706 було завершено. 07.09.2018 року до Київської митниці ДФС надійшов лист від ГУ БКОЗ СБ України від 07.09.2018 №14/18685 та відповідне доручення від 07.09.2018 №14/18684 на проведення огляду (переогляду) товарів за МД від 30.08.2018 №UА125270/2018/864706. 10.09.2018 року представники ПП «Марго» звернулися до відділу митного оформлення №3 митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС із заявою від 10.09.2018 №10/09/1 про виконання митних формальностей органами ДФС поза місцем розташуванням цих органів, а саме видача товарів зі складу за МД №UА125270/2018/864706. Згідно з резолюцією до зазначеної заяви митна формальність підлягала здійсненню після проведення огляду (переогляду) товарів за МД від 30.08.2018 №UА125270/2018/864706 на виконання вимог листа ГУ БКОЗ СБ України від 07.09.2018 № 14/18685 та доручення від 07.09.2018 № 14/18684. 12.09.2018 року співробітниками митниці разом із представниками ГУ БКОЗ СБ України та ПП «Марго» було здійснено виїзд на митний склад за адресою: 09104, м. Біла Церква, вул. Сквирське шосе, 229 з метою проведення переогляду товарів, які були оформлені за митною декларацією від 30.08.2018 №UА 125270/2018/864706. За результатом виїзду було встановлено, що товар на митному складі відкритого типу ТОВ "ХОРД" відсутній. Зазначений факт засвідчено актом про проведення огляду (переогляду) товарів від 12.09.2018 № ІІА 125270/2018/864706 та складено протокол про порушення митних правил за ознаками правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 478 Митного кодексу України. У своїх поясненнях керуючий митним складом ОСОБА_1 зазначив, що відкривав склад з метою здійснення відбору зразків іншого товару. У цей час він відлучався зі складу на нетривалий час з дозволу інспектора. Про вивезення товару він дізнався лише після того, як представник ПП «Марго» надав йому доручення на вивезений без його відома товар. Відповідно до пояснень головного державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС ОСОБА_3, 11.09.2018 вона, з метою проведення митного огляду та відбору проб та зразків товару, перебувала на митному складі ТОВ «Хорд». Про факт зникнення з митного складу ТОВ «Хорд» товарів, оформлених за ЕМД від 23.08.2018 №№UА125270/2018/8645 52, №UА125270/2018/864565 та від 30.08.2018 №UА125270/2018/864706, вона дізналась о 15 год. 00 хв. 12.09.2018 від керівника підрозділу. Відповідно до п.7 Процедури експлуатації митного складу ТОВ "ХОРД" відкритого типу, керуючий митним складом призначено ОСОБА_1. Таким чином, керуючим митним складом ТОВ «Хорд» ОСОБА_1 не забезпечено виконання вимог законодавства України з питань митної справи, внаслідок чого було здійснено видачу без дозволу органу доходів і зборів товарів, що зберігалися на митному складі, тим самим вчинено порушення митних правил, передбачене ч. З ст. 469 Митного кодексу України. Справу розглянуто у відсутності керуючого митним складом ТОВ «Хорд», громадянина України ОСОБА_1, за участю представника - адвоката Щербака Олега Геннадійовича, який діє на підставі договору про надання правової (правничої) допомоги від 05.10.2018 № 16, ордеру серії 039809 від 08.10.2018.

Відповідно до ч.3 ст.469 Митного кодексу України, видача без дозволу органу доходів і зборів або втрата товарів, митне оформлення яких не закінчено, або товарів, що перебувають на тимчасовому зберіганні під митним контролем на складі тимчасового зберігання, на складі організації - отримувача гуманітарної допомоги або на митному складі, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У відповідності до ст.74 Митного кодексу України, імпорт (випуск для вільного обігу) - це митний режим, відповідно до якого іноземні товари після сплати всіх митних платежів, встановлених законами України на імпорт цих товарів, та виконання усіх необхідних митних формальностей випускаються для вільного обігу на митній території України.

Згідно ч.5 ст.255 Митного кодексу України, митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Відповідно до п.29 ч.1 ст.4 Митного кодексу України, митні формальності - сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і органами доходів і зборів з метою дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи;

Відповідно підпункту 2 пункту 2.3. Наказу Міністерства фінансів України №835 від 16.07.2012 «Про затвердження Порядку надання складським об'єктам статусу "митний склад" та позбавлення такого статусу», утримувач МС зобов'язаний виключити можливість несанкціонованого доступу на МС сторонніх осіб, а також вилучення з нього товарів, що перебувають під митним контролем.

Відповідно до пункту 1.2 Загальних положень Наказу Міністерства фінансів

України № 835 від 16.07.2012 «Про затвердження Порядку надання складським об'єктам статусу "митний склад" та позбавлення такого статусу», утримувач МС - суб'єкт господарювання, у власності чи користуванні якого перебуває такий склад.

Порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред'явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність (ст.458 Митного кодексу України).

Згідно ч. 2 ст. 459 Митного кодексу України суб'єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Відповідно до ст. 460 Митного кодексу України, вчинення порушень митних правил, передбачених частиною третьою статті 469, статтею 470, частиною третьою статті 478, статтею 481 цього Кодексу, внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами, а також допущення у митній декларації помилок, які не призвели до неправомірного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру, до незабезпечення дотримання заходів тарифного та/або нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, якщо такі помилки не допускаються систематично (стаття 268 цього Кодексу), не тягне за собою адміністративної відповідальності, передбаченої цим Кодексом.

Вимогами ч.1 ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вище вказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Згідно ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керуються принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та обов'язки визначаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Так, відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій, чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Презумпція винуватості покладає на суб'єкта владних повноважень обов'язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.

Однак, відповідач не надав відзив на позов з доказами в підтвердження правомірності свого рішення та спростування тверджень позивача.

Відповідно до вимог ст. 489 Митного кодексу України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов'язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Однак посадовими особами митниці вказані обставини належним чином та в повному обсязі з`ясовані не були, оскільки протокол про порушення митних правил №0731/12500/18 по справі відносно позивача був складений за ч.3 ст. 478 Митного кодексу України, та в самій постанові зазначено, що позивач притягається до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 478 Митного кодексу України, а визнано винним позивача за ч.3 ст. 469 Митного кодексу України, мотиви перекваліфікації вчиненого правопорушення не наведені в зазначеній постанові. Виходячи з приписів ст. ст. 494, 495 Митного кодексу України, протокол про порушення митних правил є доказом по справі, і обов'язково повинен містити посилання на статтю Митного кодексу України (та частину статті), що передбачає адміністративну відповідальність за тих обставин. Заступник начальника Київської митниці ДФС Бутенко С.С. не мав права складати оскаржувану постанову від 21.02.2019 року без складання протоколу про порушення митних правил за ч.3 ст. 469 Митного кодексу України, а тому суд приходить до висновку про безпідставність вказаної постанови.

Також, як вбачається з протоколу від 12.09.2018 року (а.с.10-15), що 30.08.2018 року митне оформлення товарів по митній декларації від 30.08.2018 року №UА 125270/2018/864706 було завершено, даний факт не заперечується і у самій постанові від 21.02.2019 року, а отже не тягне за собою адміністративної відповідальності, передбаченої Митним кодексом України.

Згідно ч.2 ст. 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод та інтересів людини і громадянина від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 286 КАС України визначено: за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Приписами ст.129 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, задекларовано, що основними засадами судочинства, серед іншого, є змагальність та забезпечення доведеності вини.

Крім того, відповідно до принципу 6 Рекомендації № R (91) 1 Комітету ОСОБА_4 Європи державам-членам стосовно адміністративних санкцій, ухваленої 13 лютого 1991 року, при застосуванні адміністративних санкцій, окрім сформульованих у Резолюції (77) 31 принципів справедливої адміністративної процедури, що звичайно застосовуються до адміністративних актів, слід керуватися такими особливими принципами: 1) особа, стосовно якої розглядається можливість застосування адміністративної санкції, попередньо інформується щодо фактів, які їй ставляться в вину; 2) вона має достатньо часу для підготовки свого захисту залежно від складності справи та суворості санкцій, що можуть бути застосовані; 3) вона або її представник інформується стосовно характеру доказів у справі, зібраних проти неї; 4) вона має можливість висловити свою думку перед оголошенням рішення про санкцію; 5) адміністративний акт про застосування санкцій містить мотиви, на яких вона ґрунтується.

Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, Керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 2, 5, 9, 72, 74, 75, 77, 205, 241, 242, 244, 246, 250, 255, 268, 286, 295, 297 КАС України, ст.129, 469, 478, 489, 494, 495 Митного кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської митниці ДФС, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про порушення митних правил, задовольнити.

Постанову Київської митниці ДФС у справі про порушення митних правил №0731/12500/18 від 21 лютого 2019 року за ч. 3 ст. 469 Митного кодексу України у відношенні ОСОБА_1 скасувати, а справу закрити.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому рішення.

Рішення складено 19.03.2019 року.

СуддяО. В. Бондаренко