Справа № 805/5154/18
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2019-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Сагайдак В.В.

05 березня 2019 р.Справа № 805/5154/18

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді - Мельнікової Л.В.,

суддів - Бенедик А.П. , Присяжнюк О.В. ,

за участю секретаря судового засідання Лисенко К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2018 року по справі № 805/5154/18 за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області до товариства з обмеженою відповідальністю «НАК» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, -

встановила:

02.07.2018 року позивач ОСОБА_1 управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області (подалі ГУ ДСНС у Донецькій області) звернувся до суду з позовом, яким просить:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) обєкту, а саме: будівлі центрального універмагу товариства з обмеженою відповідальністю «НАК» (подалі ТОВ «НАК»), розташованого за адресою: Донецька область, м. Краматорськ, вул. Стуса, будинок 49, до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації вищезазначеного обєкту.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що за наявності порушень вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, визначених актом перевірки від 25.05.2018 року, будівля центрального універмагу ТОВ «НАК», розташованого за адресою: Донецька область, м. Краматорськ, вул. Стуса, будинок 49, - не може експлуатуватися.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 09.10.2018 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ГУ ДСНС у Донецькій області.

Приймаючи означене судове рішення, суд першої інстанції виходив з відсутності у позивача підстав для проведення позапланової перевірки відповідача, передбачених статтею 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", відсутності у відповідача повноважень на проведення перевірки в силу мораторію на проведення перевірок субєктів господарювання, що здійснюють діяльність у зоні проведення антитерористичної операції, встановленого статтю 3 вказаного Закону.

Крім того, за висновком суду першої інстанції, відповідачем не доведено наявності реальної загрози життю та здоровю людей внаслідок тих порушень, що зафіксовані в акті перевірки, у звязку з чим у спірних відносинах відсутні підстави для вжиття заходів реагування.

Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі ГУ ДСНС у Донецькій області, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.10.2018 року та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Аргументуючи вимоги апеляційної скарги, позивач зазначає, що судом першої інстанції необґрунтовано розглянуто справу у порядку спрощеного провадження, внаслідок чого зроблено хибні висновки, що не відповідають обставинам справи.

Вказує, що підставою для проведення позапланової перевірки обєкту відповідача слугувало доручення Премєр-Міністра від 28.03.2018 року, оформлене протокольним рішенням за результатами засідання Кабінету Міністрів України від 28.03.2018 року. Таке доручення повязане з трагічною подією, шо виникла 25.03.2018 року в ТЦ в Кемерово, яка забрала життя 64 осіб. З посиланням на ст. 3 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» стверджує, що оскільки відповідач відповідно до затверджених Кабінетом Міністрів України критеріїв оцінки ступеня ризику від провадження господарської діяльності відноситься до субєктів господарювання з високим ступенем ризику, мораторій на проведення позапланових перевірок, встановлений цим Законом, до спірних відносин не застосовується. З огляду на викладене, вважає хибним висновок суду першої інстанції про відсутність у позивача підстав для проведення позапланової перевірки будівлі центрального універмагу ТОВ «НАК».

З вказівкою на ст. 70 Кодексу цивільного захисту України позивач стверджує, що підставою для звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств та обєктів є не лише наявність безпосередньої загрози для життя і здоровя людей, як помилково вважав суд першої інстанції, а й недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення. При цьому, судом не враховано, що викладені в акті перевірки порушення створюють загрозу для життя та здоровя людей, що підтверджує факт пожежі, яка сталася у будівлі торгівельного центру ТОВ «НАК» 14.11.2018 року. При цьому, відповідач не має наміру усувати виявлені перевіркою порушення та приводити будівлю в пожежобезпечний стан.

За наведених обставин, позивач скарзі ГУ ДСНС у Донецькій області вважає позовні вимоги до ТОВ «НАК» цілком обґрунтованими, відповідно, позов таким, що підлягає задоволенню.

Заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, покладених в обґрунтування її вимог, позивач просить апеляційну скаргу ГУ ДСНС у Донецькій області залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідач зазначає, що власником будівлі по вул. В. Стуса, 49 у м. Краматорську є ТОВ «АРБ», а тому ТОВ «НАК», яке є орендарем, не повинно нести відповідальність за порушення, зазначені в п.п. 3, 9, 12, 13, 18, 32, 53 акту перевірки. При цьому, порушення, зафіксовані пунктами 1, 2, 4-8, 10, 11, 14 17, 19-27, 29-31, 33-52, 54-95, позивачем вже усунуті або наразі усуваються, а тому підстави для заборони експлуатації спірних приміщень відсутні.

Твердження позивача про те, що 14.11.2018 року в будівлі торгівельного центру TOB «НАК» виникла пожежа в підвальному приміщенні, не відповідає дійсності і не може бути підставою для задоволення позову. В цей день сталося задимлення в підвальному приміщенні, без відкритого вогню, без підвищення температури до рівня спрацювання засобів автоматичного пожежогасіння. У зв'язку з цим, системи протипожежного захисту, а саме: система водяного спринклерного пожежогасіння, система пожежної сигналізації, система оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей, система передавання пожежних сповіщень, які знаходяться у робочому стані, не спрацювали в нормальному режимі, бо не було відповідних показників стану пожежної небезпеки, при яких ці засоби спрацьовують. Задимлення було виявлено персоналом торговельного центру вчасно і своєчасно прийняті мери пожежної безпеки, у тому числі евакуація персоналу та відвідувачів (хоча це і не було потрібно). Загрози життю та здоровю людей не виникло. Враховуючи викладене, не вбачає підстав для задоволення позовних вимог.

У відповіді на відзив позивач зазначає, що обставина того, що власником спірного приміщення по вул. В. Стуса, 49 у м. Краматорську є не ТОВ «НАК», а ТОВ «АРБ», і позивач орендує лише частину приміщень спірної будівлі, не спростовує обґрунтованості позовних вимог, оскільки під час проведення перевірки відповідач не зазначав про оренду лише частини приміщень, допускав до проведення перевірки у всіх приміщеннях, акт перевірки підписав без зауважень, після проведеної перевірки сплатив адміністративні штрафи не оскаржуючи їх, і лише після звернення ГУ ДСНС у Донецькій області до суду з позовною заявою, відповідач підняв питання про оренду лише частини приміщень. Пояснив, що ТОВ «АРБ» - власник будівлі та ТОВ «НАК» - орендар, мають одних і тих самих засновників - ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстровані за однією й тією ж адресою. Вказує, що в силу п. 7.1 розділу 7 договору оренди № 1 від 06.09.2016 року на відповідача, як орендаря, покладено обовязок дотримуватися протипожежних правил, а також правил користування тепловою та електричною енергією у спірній будівлі, а тому його твердження про відсутність відповідальності за порушення, зазначені в пунктах 3, 9, 12, 13, 18, 28, 32 акту перевірки є безпідставними.

Доводи відповідача про усунення виявлених порушень вважає необґрунтованими, оскільки жодних доказів на підтвердження усунення виявлених порушень відповідач не надав, та наразі не надає їх до суду. Зазначив, що у разі фактичного усунення виявлених порушень відповідач не позбавлений можливості звернутися до ГУ ДСНС у Донецькій області із заявою про проведення позапланової перевірки за його бажанням і під час її проведення зможе або підтвердити або спростувати факт усунення порушень, однак, з такою заявою відповідач не звертався.

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308).

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обовязкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає апеляційну скаргу ГУ ДСНС у Донецькій області такою, що підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню, з наступних підстав.

Судом установлено, що у період часу з 14.05.2018 року по 25.05.2018 року ГУ ДСНС у Донецькій області проведена позапланова перевірка щодо додержання субєктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки на території будівлі центрального універмагу ТОВ «НАК», розташованого за адресою: Донецька область, м. Краматорськ, вул. Стуса, будинок № 49.

За результатами проведеної перевірки складено акт № 5 від 25.05.2018 року, яким зафіксовано порушення Кодексу цивільного захисту України № 5403-VI (подалі КЦЗ України), Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 року № 1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 року за № 252/26697 (подалі ППБ України), ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; ДБН В. 1.1-7:2016 «Пожежна безпека об'єктів будівництва. Загальні вимоги»; постанови Кабінету Міністрів України № 1200 від 19.08.2002 року «Про затвердження порядку забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю»; постанови Кабінету Міністрів України № 841 «Про затвердження Порядку проведення евакуації у разі загрози виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру»; постанови Кабінету Міністрів України № 444 «Порядок здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»; постанови Кабінету Міністрів України № 956 «Порядок ідентифікації та обліку об'єктів підвищеної небезпеки» /а.с.15-25/.

Означеним актом перевірки зафіксовані наступні порушення:

- не відкориговані накази, інструкції щодо встановленого протипожежного режиму у відповідності до вимог п. 3 розділу ІІ ППБ України;

- не розроблені інструкції про заходи пожежної безпеки для кожного приміщення обєкта, інструкції не вивішені на видних місцях;

- не зареєстровано декларацію відповідності матеріально-технічної бази субєкта господарювання вимогам законодавства, з питань пожежної безпеки, відповідно до Порядку подання і реєстрації декларації відповідності матеріально-технічної бази субєкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05.06.2013 року № 440;

- посадові особи не пройшли навчання з питань пожежної безпеки;

- до роботи допускаються особи, які не пройшли протипожежного інструктажу, навчання з питань пожежної безпеки;

- не здійснено щорічну перевірку стану вогнезахисного покриву комісією;

- не призначено наказом посадову особу, відповідальну за утримання вогнезахисного покриву;

- плани евакуації на випадок пожежі не відповідають вимогам ДСТУ 7313:2013 «Системи евакуаційні фотолюмінісцентні. Загальні вимоги та методи контролювання»;

- не надані акти проведення схованих робіт прокладання електропроводів (кабелів) під підвісною стелею;

- у приміщеннях на видних місцях біля телефонів не вивішені таблички з зазначенням номеру телефону виклику пожежно-рятувальних підрозділів;

- системи протипожежного захисту, а саме: система водяного спринклерного пожежогасіння, система пожежної сигналізації, система оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей, система передавання пожежних сповіщень, система внутрішнього протипожежного водопостачання знаходяться у неробочому стані, та не проводяться роботи з підтримання їх експлуатаційної придатності, згідно вимог додатку ДВН В.2.5-56:2014;

- не виведено тривожні сповіщення від приладів приймально-контрольних пожежних систем протипожежного захисту на пульт пожежного спостерігання;

- не проводиться підтримання експлуатаційної придатності системи протипожеженого захисту відповідно до вимог ДБН В 2.5-56 «Системи протипожежного захисту» (відсутні договори на обслуговування);

- приміщення не забезпечені знаками безпеки, відповідно до ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ISO 6309:1987, IDT) та ДСТУ 7313:2013 «Системи евакуаційні фотолюмінісцентні. Загальні вимоги та методи контролювання»;

- під час експлуатації обєкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: у місці перепаду покрівель (північний бік) не влаштовано зовнішню пожежну драбину типу П1, що передбачено п. 8.8 ДБН В.1.1-7:2016;

- під час експлуатації обєкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: на покрівлю прибудови не влаштовано зовнішню пожежну-драбину типу П1, що передбачено п. 8.8 ДБН В.1.1-7:2016;

- під час експлуатації обєкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: виходи зі сходових кліток на горище не виконані через протипожежні двері 2-го типу, що передбачено п. 8.6 ДБН В.1.1-7:2016;

- не проведено перевірку і огляд всіх пристроїв блискавкозахисту будівлі, згідно з пунктами 9.3.2-9.3.5 ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд";

- під час експлуатації обєкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: сходові клітки не на кожному поверсі мають вікна у зовнішній стіні, що відчиняються площею 1,2 кв.м., що передбачено п. 5.46 ДБН В.1.1-7-2002, п. 7.3.26 ДБН В.1.1-7:2016;

- під час експлуатації обєкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: коридори без природнього освітлення не забезпечені системою димовидалення, що передбачено п.5.2* СНиП 2.04.05-91*, п. 6.14 ДБН В.1.1-7-2002, п. 10.2.4 ДБН В.2.5-56:2014;

- під час експлуатації обєкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: відсутні сертифіковані протипожежні двері 2-го типу в шахту ліфта, що передбачено п. 4.30 ДБН В.1.1-7-2002, п. 6.31 ДБН 13.1.1-7:2016;

- допускається фіксація самозакривних дверей у відчиненому положенні;

- під час експлуатації обєкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: усі протипожежні двері не обладнані пристроями для самозачинення та ущільненнями в притулах, що передбачено п. 5.20 ДБН В.1.1-7-2002, п. 6.29 ДБН В.1.1-7:2016;

- під час експлуатації обєкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: центральні евакуаційні виходи першого поверху обладнані розсувними дверима, що заборонено п.7.2.2 ДБН В.1.1-7:2016;

- під час експлуатації обєкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: перший поверх не забезпечено достатньою кількістю розосереджених евакуаційних виходів, що передбачено п.п.5.13, 5.9, 5.15 ДБН В.1.1-7-2002, п.п. 7.2.4, 7.2.6, 7.2.1 ДБН В.1.1-7:2016;

- під час експлуатації обєкту, допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: другий поверх не забезпечено достатньою кількістю розосереджених евакуаційних виходів, що передбачено п.п.5.13, 5.9, 5.15 ДБН В. 1. 1-7-2002, пп. 7.2.4, 7.2.6, 7.2.1 ДБН В.1.1-7:2016;

- допускається зняття пристроїв для самозачинення дверей на евакуаційні сходові клітини;

- не для всіх приміщень складського призначення (складів, комор та інших) визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки, а також клас зони згідно з НПАОП 40.1-1.32-01;

- всі наявні електрощити, групові електрощити центрального універмагу не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);

- не проведено перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;

- допущено складування горючих матеріалів (речі тощо) під електрощитами щитової на 1 поверху та підвальному поверху;

- не визначено необхідну кількість первинних засобів пожежогасіння окремо для кожного приміщення, будівлі, території, згідно Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених Наказом МВС України від 15.01.2018 № 25;

- все електроустаткування складських приміщень не має необхідного ступеня захисту, що вимагається для зони класу П-ІІ а згідно НПАОП 40.1-1.32-01, таблиці №№ 5.2. 5.3;

- улаштоване відкрите прокладання електропроводів та кабелів у сходових клітках;

- не встановлено біля місця розташування пожежного гідранту покажчику (обємного зі світильником або плоского із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеним літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева);

- на території об'єкту відбувається стоянка автотранспорту та відстані менше 5 м від пожежної водойми та гідрантів, відсутні забороняючі знаки;

- не укомплектовані усі кран-комплекти важелями для полегшення відкривання вентиля;

- пожежні кран-комплекти не перевіряються на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному і обліку технічного обслуговування;

- у пожежних кран-комплектах елементи з'єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола не однотипні (4 поверх);

- не усі шафи пожежних кран-комплектів пристосовані для візуального огляду пожежних кран - комплектів без розкривання шафи;

- пожежний кран-комплект не розміщений у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду без розкривання (4 поверх);

- на дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку не вказані літерні індекси «ПК», порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно - рятувальних підрозділів;

- у приміщенні насосної станції не вивішені загальні схеми протипожежного водопостачання та схема обв'язки насосів, на засувках та пожежних насосах-підвищувачах відсутня інформація про їх призначення;

- приміщення насосних станцій не опалюються;

- допускаються зберігання сторонніх предметів (речей) у приміщеннях насосних станцій;

- трубопроводи й насоси не пофарбовані у відповідний колір згідно з ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности», ГОСТ 14202-69 «Трубопроводы промышленных предприятий. Опознавательная окраска, предупреждающие знаки и маркировочные щитки»;

- біля входу в приміщення насосної станції відсутній напис (табло) «Пожежна насосна станція» з освітленням уночі;

- двері евакуаційних виходів на сходову клітину центрального універмагу з південної та північної сторони зачиняються зсередини на замки;

- допускається улаштування у сходових клітинах приміщення з продажу та обслуговування («КСЕРОКОПИЯ», «АДМИНИСТРАТОР», «РЕМОНТ ЧАСОВ», «КЕНГУРУ») на рівні першого поверху;

- допускається улаштування у сходовій клітині службового приміщення (сходова клітина до підвального поверху) на рівні першого поверху;

- допущено розміщення на шляхах евакуації першого поверху торгівельних автоматів, ІР-боксів;

- допускається захаращення евакуаційних шляхів (південна та північна сходова клітина, 1 поверх, коридор прибудови на 2 поверсі, 3 поверх, 4 поверх);

- під час експлуатації об'єкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: прорізи, в протипожежних перегородках 1-го типу, що відокремлюють складські приміщення продуктового магазину «АРБАТ», не мають відповідного заповнення, що передбачено п. 9.3.6 ДБН В.2.2-9-2009, п.2.14 табл. 1 та 2 ДБН В.1.1 -7-2002, п.6.4 табл. 3 та 4 ДБН В.1.1 -7-2016;

- двері евакуаційних виходів з центрального універмагу (південна та північна сторони) зачиняються зсередини на замки, які не відчиняються зсередини без ключа;

- під час експлуатації об'єкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: торгівельні зали магазинів першого поверху («DEKA», «ON», «ЦВЕТы»), Другого поверху («РАНДЕВУ», «САПФІР», «ЗОЛОТО СЕРЕБРО», «БОГЕМІЯ»), третього поверху, четвертого поверху («ПАССАЖ», «БЕЛИССИМО», «СОЛНУШКО», «SHE & НE», «ADL») не забезпечено не менш ніж двома розосередженими евакуаційними виходами, що передбачено п. 8.3 ДБН В.2.2-23-2009;

- допускається експлуатація кабелів з пошкодженою ізоляцією у розподільчому щиті на сходовому майданчику горищного поверху північної сходової клітини;

- допускається засмічення та захаращення горищного приміщення сторонніми предметами;

- під час експлуатації обєкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: перетин інженерними комунікаціями протипожежних перегородок приміщень: станції пожежогасіння, електрощитових, архіву, складів не відповідає вимогам норм, що передбачено п. 4.29 п.2.14 табл. 1 та 2 ДБН В. 1.1-7-2002, п. 6.30, н.6.4 табл. 3 та 4 ДБН В. 1.1-7:2016;

- у приміщені електрощитової не заповнені отвори (двері) у протипожежній перешкоді (2 поверх. 3 поверх, 4 поверх, підвальний поверх);

- під час експлуатації об'єкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: приміщення різного призначення не розділяються між собою протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями з нормованими межами вогнестійкості та межами поширення вогню по них (коридор 2 поверху прибудови та склад «ФОКСТРОТ» прибудови; коридор 5 поверху та приміщення архіву) (п. 4.13. ДБН В.1.1-7:2002);

- на шляхах евакуації допускається улаштування порогу, який має висоту більше ніж 0,05 м (перехід між північною сходовою клітиною та коридором на 4 поверху, шлях евакуації з підвального поверху) (п. 5.29. ДБН В.1.1-7:2002);

- допускається організація торгівлі (розміщення товарів) на шляху евакуації (на 4-му поверсі магазин «БЕЛИССИМО» на 3-му поверсі магазин «ДЖИНСОВАЯ ОДЕЖДА»);

- допускається користування пошкодженим вимикачем (коридор прибудови першого поверху);

- допускається користування пошкодженою розеткою (підвальний поверх приміщення майстерні);

- з'єднання жил проводів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (коридор прибудови першого поверху);

- центральний універмаг не забезпечений адресним вказівником (назва вулиці номер будинку), який освітлюється у темний час доби;

- не надано сертифікат щодо токсичності продуктів горіння килимів, килимових доріжок підлоги у підвальному приміщенні;

- двері на шляхах евакуації з підвального приміщення назовні відчиняються в протилежному напрямку виходу з будівлі;

- допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж у приміщенні обслуговування боулінгу (підвальний поверх);

- під час експлуатації об'єкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: на шляху евакуації, для світлопрозорого заповнення дверей не застосовано загартоване або армоване скло, що передбачено п. 9.2.9 ДБН В.2.2-9-2006 (підвальний поверх);

- під час експлуатації об'єкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: площа підприємства харчування у підвальному поверсі перевищує 300 кв.м., що заборонено п. 9.3 ДБН В.2.2-23:2009;

- під час експлуатації об'єкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: зони з кухонним обладнанням (плити, сковороди, печі з використанням дров, вугілля, фритюрниці тощо, системи витяжної вентиляції не обладнані модульними системами локального пожежогасіння, що передбачено п.8.1.3 ДБН В.2.3-56:2014 (підвальний поверх);

- під час експлуатації об'єкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: не передбачені окремі виходи для відвідувачів ресторану «МАСНОS їли NACHOS» та обслуговуючого персоналу, що передбачено п. 9.5 ДБН В.2.2- 25:2009;

- під час експлуатації об'єкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: приміщення ресторану «МАСНОS їли NACHOS» не забезпечені системою протидимного захисту для видалення диму та гарячих газоподібних продуктів згоряння, що передбачено п. 10.2.4 «е» ДБН В.2.5-56:2014;

- під час експлуатації об'єкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: вихід з торгівельних залів магазинів «РАНДЕВУ», «САПФІР», «ЗОЛОТО СЕРЕБРО», «БОГЕМІЯ» на сходові клітки передбачено тільки через торгівельний зал магазин «Фокстрот», що заборонено п. 8.3 ДБН В.2.2-23-2009, п. 5.9 ДБН В1.1-7- 2002, пп. 7.2.1 ДБН В.1.1-7:2016;

- під час експлуатації обєкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: складські приміщення магазинів другого поверху («ФОКСТРОТ», «БОГЕМІЯ», «МЕБЛІ») магазини третього поверху («БОСТОН». «ЧЕТыРЕ СЕЗОНА», «COLAMBIA», «FOOT TERRA») не відокремлені протипожежними перегородками 1-го типу, з відповідним заповненням прорізів, що передбачено п. 9.3.6 ДБН В.2.2-9-2009, п.2.14 табл. 1 та 2 ДБН В.1.1-7-2002, п.6.4 табл. 3 та 4 ДБН В. 1.1-7-2016 ;

- під час експлуатації об'єкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: прорізи, в протипожежних перегородках 1-го типу, що відокремлюють складські приміщення магазину «ФОКСТРОТ», не мають відповідного заповнення, що передбачено п. 9.3.6 ДБН В.2.2-9-2009, п.2.14 табл. 1 та 2 ДБН В.1.1-7-2002, п.6.4 табл. 3 та 4 ДБН В. 1.1 -7-2016;

- під час експлуатації об'єкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: приміщення магазину «ФОКСТРОТ» не забезпеченні системою протидимного захисту для видалення диму та гарячих газоподібних продуктів згорання, що передбачено п. 10.2.4 «д» ДБН В.2.5-56:2014;

- приміщення, з якого відбувається управління системами протипожежного захисту магазину «ФОКСТРОТ», не відповідає вимогам будівельних норм, а саме: не має виходу назовні, на сходову клітку, у вестибюль або коридор, що мають вихід назовні, не обладнане аварійним освітленням;

- під час експлуатації обєкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: вихід з кабінету директора магазину «ФОКСТРОТ» передбачено тільки через складське приміщення, що не має евакуаційного виходу, що заборонено п. 5.9 ДБН В 1.1-7-2002, п. 7.2.1ДБН В.1.1-7:2016;

- під час експлуатації обєкту допущено зниження рівня пожежної безпеки, а саме: коридор завдовжки більше 60 метрів не поділено протипожежними перегородками 2-го типу на ділянки довжиною не більше 60 метрів, що передбачено п. 5.26 ДБН В.1.1-7-2002, п.7.3.5 ДБН В.1.1-7-2016 (третій поверх) з питань техногенної безпеки;

- не призначено посадову особу з питань цивільного захисту та техногенної безпеки;

- не розроблено та не затверджено положення, інструкції щодо виконання вимог техногенної безпеки;

- не вивішено на видних місцях відповідні інструкції щодо виконання вимог техногенної безпеки та порядку дій персоналу в разі виникнення аварійної ситуації (аварії);

- не забезпечено працюючий персонал забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання згідно діючих нормативних актів;

- об'єкт не обладнано обєктовою системою оповіщення;

- не призначена особа, яка відповідає за планування евакуації на обєктовому рівні;

- не розроблений план евакуації населення;

- не здійснено взаємодію з керівництвом ПНО або ОПН щодо оповіщення про небезпеку, що може впливати на діяльність об'єкта;

- не розроблена та не затверджена інструкція щодо дій персоналу суб'єкта господарювання у разі загрози або виникнення надзвичайних ситуацій;

- не забезпечено проходження навчання персоналу діям та способам захисту в разі виникнення аварійних ситуацій та аварій, із відповідними відмітками у журналі реєстрації вступного інструктажу з питань техногенної безпеки;

- не проведено навчання керівного складу підприємства і фахівців, діяльність яких повязана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту на територіальних курсах підвищення кваліфікації керівних кадрів Навчально- методичного центру цивільного захисту та безпеки життєдіяльності Донецької області;

- допускаються до роботи особи, які не пройшли навчання, інструктаж і перевірку знань з питань цивільного захисту;

- відсутній інформаційно-довідковий куточок з питань цивільного захисту;

- не проведено ідентифікацію об'єкту, не складено Повідомлення про результати ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки та не узгоджено з органом державного нагляду у сфері цивільного захисту та техногенної безпеки;

- не проведено ідентифікацію потенційно небезпечного обєкту з урахуванням усієї кількості небезпечних речовин та реальних відстаней до найближчих промислових обєктів або елементів селитебної території, не складено повідомлення про результати ідентифікації об'єктів підвищеної небезпеки за формою ОПН-1 /всього 96 пунктів, а.с.18-23/.

Вказаний акт вручено під особистий підпис без зауважень директору підприємства ОСОБА_4 /зворот а.с. 23/.

Не погоджуючись із висновком суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до абз. 2 ст. 1 Закону України від 05.04.2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (подалі - Закон № 877-V) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Як встановлено частиною 1 статті 3 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров'я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; гарантування прав та законних інтересів кожного суб'єкта господарювання; презумпції правомірності діяльності суб'єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов'язків суб'єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб'єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Частиною 1 статті 4 Закону №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.12.2015 року № 1052 (подалі - Положення № 1052) визначено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

За визначенням пп. 2 п. 3 Положення № 1052, основним завданням ДСНС України є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту регулює КЦЗ України.

Згідно п. 12 ч. 1 ст. 67 цього Кодексу, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Приписами частини 2 статті 68 КЦЗ України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, обєктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій (пп. 1, 2, 4 ч.1 ст. 70 КЦЗ України).

Відповідно до ч. 2 ст. 70 цього Кодексу, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожеже-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Колегія суддів зазначає, що такі порушення позивачем ТОВ «НАК», як відсутність актів проведення схованих робіт прокладання електропроводів (кабелів) під підвісною стелею; не проведення перевірки і огляду всіх пристроїв блискавкозахисту будівлі, згідно пунктів 9.3.2-9.3.5 ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд"; не проведення перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання; складування горючих матеріалів під електрощитами щитової на 1 поверху та підвальному поверху; відсутність необхідного ступеня захисту електроустаткування складських приміщень, що вимагається для зони класу П-IIа згідно НПАОП 40.1-1.32-01, таблиці №№ 5.2, 5.3; улаштування відкритого прокладання електропроводів та кабелів у сходових клітках; експлуатація кабелів з пошкодженою ізоляцією у розподільчому щиті на сходовому майданчику горищного поверху північної сходової клітини; наявність незаповнених отворів у приміщені електрощитової у протипожежній перешкоді (2, 3, 4, підвальний поверхи); користування пошкодженим вимикачем (коридор прибудови першого поверху); користування пошкодженою розеткою (підвальний поверх приміщення майстерні); не здійснення зєднання жил проводів за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (коридор прибудови першого поверху); улаштування та експлуатація тимчасових електромереж у приміщенні обслуговування боулінгу (підвальний поверх), - є небезпечними, оскільки у разі виникнення перенапруги в мережі та утворення короткого замикання електродротів непрацюючі прилади захисту не зможуть вчасно знеструмити пошкоджені дільниці електромережі, що призведе до виникнення горіння та утворення чадних продуктів горіння та створить загрозу життю та здоровю людей, а експлуатація кабелів з пошкодженою ізоляцією призведе до перегріву ізолюючої оболонки електродротів, виникнення короткого замикання та горіння.

Такі порушення, як перебування систем протипожежного захисту (систем водяного спринклерного пожежогасіння, пожежної сигналізації, оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей, передавання пожежних сповіщень, внутрішнього протипожежного водопостачання) у неробочому стані; не проведення робіт з підтримання їх експлуатаційної придатності; не виведення тривожних сповіщень від приладів приймально-контрольних пожежних систем протипожежного захисту на пульт пожежного спостерігання; не забезпечення системою димовидалення коридорів; не обладнання зон з кухонним обладнанням (плити; сковороди; печі з використанням дров, вугілля; фритюрниці тощо), систем витяжної вентиляції модульними системами локального пожежогасіння; не забезпечення приміщень ресторану «MACHOS їли NACHOS» та магазину «ФОКСТРОТ» системою протидимного захисту для видалення диму та гарячих газоподібних продуктів згоряння, - є небезпечними для життя і здоровя людей з тих підстав, що несправні або відсутні системи пожежної сигналізації та пожежогасіння збільшують час виявлення пожежі, передачу сигналу про пожежу до пожежно-рятувального підрозділу, а це в свою чергу збільшує час вільного розповсюдження полумя поверхнею горючих матеріалів, призводить до утворення продуктів горіння та неможливості вчасно залишити ці приміщення.

Такі порушення, як відсутність у місці перепаду покрівель (північний бік), а також на покрівлі прибудови зовнішньої пожежної драбини типу П1, - зумовлює неможливість як персоналу, так і покупців безпечно евакуюватися в безпечне місце.

Такі порушення, як невиконання виходів зі сходових кліток на горище через протипожежні двері 2-го типу; відсутність в сходові клітках на окремих поверхах вікон у зовнішній стіні, що відчиняються площею 1,2 м2; відсутність сертифікованих протипожежних дверей 2-го типу в шахту ліфта; не обладнання усіх протипожежних дверей пристроями для самозачинення та ущільненнями в притулах; обладнання центральних евакуаційних виходів першого поверху розсувними дверима; незабезпечення першого та другого поверхів (зокрема, торгівельних залів магазинів першого поверху («DEKA», «ON», ЦВЕТы»), другого поверху («РАНДЕВУ», «САПФІР», «ЗОЛОТО СЕРЕБРО», «БОГЕМІЯ»), третього поверху, четвертого поверху («ПАССАЖ», «БЕЛИССИМО», «СОЛНУШКО», «SHE & HE», «ADL») достатньою кількістю розосереджених евакуаційних виходів; відсутність пристроїв для самозачинення дверей на евакуаційні сходові клітини; зачинення дверей евакуаційних виходів на сходову клітину центрального універмагу з південної та північної сторони зсередини на замки, які не відкриваються зсередини без ключа, - сприяє розповсюдженню продуктів горіння та полумя на сходові марші та шляхи евакуації, що створює загрозу життю та здоровю людей.

Такі порушення, як улаштування у сходових клітинах приміщення з продажу та обслуговування («КСЕРОКОПИЯ», «АДМИНИСТРАТОР», «РЕМОНТ ЧАСОВ», «КЕНГУРУ»), службового приміщення; розміщення на шляхах евакуації першого поверху торгівельних автоматів, ІР-боксів; захаращення евакуаційних шляхів (південна та північна сходова клітина, 1 поверх, коридор прибудови на 2 поверсі, 3 поверх, 4 поверх); наявність у протипожежних перегородках, що відокремлюють складські приміщення продуктового магазину «АРБАТ», прорізів, які не мають відповідного заповнення; не розподілення приміщень різного призначення між собою протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями з нормованими межами вогнестійкості та межами поширення вогню по них (коридор 2 поверху прибудови та склад «ФОКСТРОТ», коридор 5 поверху та приміщення архіву); допущення організації торгівлі (розміщення товарів) на шляху евакуації (на 4-му поверсі магазин «БЕЛИССИМО», на 3-му поверсі магазин «ДЖИНСОВАЯ ОДЕЖДА»); відчинення дверей на шляхах евакуації з підвального приміщення назовні в протилежному напрямку виходу з будівлі; відсутність окремих виходів для відвідувачів ресторану «MACHOS їли NACHOS» та обслуговуючого персоналу; наявність виходу з торгівельних залів магазинів «РАНДЕВУ», «САПФІР», «ЗОЛОТО СЕРЕБРО», «БОГЕМІЯ» на сходові клітки передбачено тільки через торгівельний зал магазину «ФОКСТРОТ»; не відокремлення протипожежними перегородками 1-го типу, з відповідним заповненням прорізів, у складських приміщеннях магазинів другого поверху («ФОКСТРОТ», «БОГЕМІЯ», «МЕБЛІ») та третього поверхів («БОСТОН», «ЧЕТыРЕ СЕЗОНА», «COLAMBIA», «FOOT TERRA»); відсутність належного заповнення в протипожежних перегородках, що відокремлюють складські приміщення магазину «ФОКСТРОТ»; наявність виходу з кабінету директора магазину «ФОКСТРОТ» тільки через складське приміщення, що не має евакуаційного виходу, - зменшують нормовані шляхи евакуації, створюють перешкоди для людей під час евакуації, що в свою чергу збільшує її час, призводить до паніки під час евакуації та створює загрозу життю та здоровю.

Крім цього, така загроза підтверджується фактом пожежі, що виникла 14.11.2018 року у приміщенні центрального універмагу ТОВ «НАК».

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що порушення, виявлені під час перевірки ТОВ «НАК», у своїй сукупності становлять загрозу життю людей, які перебувають у цих приміщеннях, оскільки безпосередньо можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищення або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (п. 32 ч. 1 ст. 2 КЦЗ України), швидкого розповсюдження продуктів горіння, перешкоди евакуації людей, що в свою чергу вимагає вжиття заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Частиною 3 статті 55 КЦЗ України передбачено, що забезпечення пожежної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Пунктом 6 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України 30.12.2014 року № 1417, зареєстрованих в Мінюсті України 05.03.2015 року за № 252/26697, визначено, що у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших обєктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обовязки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на обєкті оренди.

Як убачається з пункту 7.1 розділу 7 договору оренди № 1 від 06.09.2016, орендар (ТОВ «НАК») зобовязаний берегти орендоване майно, здійснювати поточний ремонт обєкту оренди, не допускати його погіршення, крім нормального фізичного зносу, запобігати його псуванню або пошкодженню, дотримуватися протипожежних правил, а також правил користування тепловою та електричною енергією.

За таких обставин, колегія суддів відхиляє доводи відповідача ТОВ «НАК» про те, що порушення, зафіксовані пунктами 3, 9, 12, 13, 18, 28, 32 акту перевірки не стосуються позивача з підстав того, що він не є власником приміщення.

Колегія суддів вважає неприйнятними доводи відповідача щодо невиправданості такого заходу, як закриття центрального універмагу, оскільки ТОВ «НАК» судам першої та апеляційної інстанції не надано доказів наміру усунути виявлені перевіркою порушення пожежної безпеки та приведення будівлі у безпечний стан.

За визначенням першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобовязує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходяться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобовязання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

При цьому, колегія суддів зауважує, що застосування заходу реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення ТОВ «НАК» виявлених порушень.

Крім того, застосування до відповідача заходу реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Також, такий захід реагування, як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоровю населення.

Крім наведеного, колегія суддів критично оцінює доводи відповідача щодо відсутності правових підстав для проведення позапланової перевірки ТОВ «НАК» у звязку із дією мораторію на проведення перевірок субєктів господарювання, що здійснюють діяльність у зоні АТО, а також відсутності обставин, за яких статтею 6 Закону № 877-V передбачено проведення позапланових заходів у субєктів господарювання, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 6 Закону № 877-V підставою для здійснення позапланових заходів є, зокрема, доручення Премєр-міністра України про перевірку субєктів господарювання у відповідній сфері у звязку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоровя людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Як установлено судовим розглядом, підставою для призначення та проведення позапланового заходу у будівлі центрального універмагу ТОВ «НАК» слугувало доручення Премєр-Міністра України, оформлене протокольним рішенням Кабінету Міністрів України від 28.03.2018 року, відповідно до п. 2 розділу 7 «РІШЕННЯ З ОКРЕМИХ ПИТАНЬ» якого ухвалено:

«З метою уникнення подій, що можуть мати значний негативний вплив на життя та здоровя людей, МВС разом з ДСНС, Держпраці, місцевими органами виконавчої влади за участю інших заінтересованих органів забезпечити проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) субєктів господарювання щодо стану пожежної безпеки та охорони праці на обєктах з масовим перебуванням людей (у торгівельно-розважальних закладах), віднесених до СС-2 та СС-3 класів наслідків (відповідальності) будівель або споруд, а також у закладах освіти, лікувально-профілактичних закладах.».

Означене доручення щодо проведення органами ДСНС позапланових заходів у всіх обєктах масового зібрання людей, зокрема, торгових центрах, надано Урядом у звязку із загальновідомими трагічними подіями, що сталися 25.03.2018 року у торговому центрі у м. Кемерово, озвучене у засобах масової інформації (5 канал) та наявне в мережі Інтернет за посиланням https://www.youtube.com/watch?v=GAAp4jJ0jwU.

Також, колегія суддів зазначає, що відповідно до вимог ст. 3 Закону України від 02.09.2014 року № 1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» (Закон № 1669-VII) органам і посадовим особам, уповноваженим законами здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, у період та на території проведення антитерористичної операції тимчасово забороняється проведення планових та позапланових перевірок суб'єктів господарювання, що здійснюють діяльність у зоні проведення антитерористичної операції, крім позапланових перевірок суб'єктів господарювання, що відповідно до затверджених Кабінетом Міністрів України критеріїв оцінки ступеня ризику від провадження господарської діяльності віднесені до суб'єктів господарювання з високим ступенем ризику.

Відповідно до пп. 1 п. 3 Критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки ДСНС, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2017 року № 1043, до субєктів господарювання з високим ступенем ризику відносяться субєкти, які провадять діяльність на території та/або в приміщеннях, що належать їм на праві власності, володіння, користування, зокрема, обєкти, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із значними наслідками (СС3).

За визначенням частини 1 статті 32 Закону України від 17.02.2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (Закон № 3038-VI) клас наслідків це характеристика рівня можливої небезпеки для здоровя і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на обєкті або які знаходитимуться ззовні такого обєкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, повязаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності обєкта.

Відповідно до вимог ч. 3 та 5 ст. 32 Закону № 3038-VI клас наслідків визначається для кожного обєкта будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних обєктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови). До значних наслідків (СС3) відносяться обєкти житлові, громадські або багатофункціональні будівлі з рівнем можливої небезпеки для здоровя і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на обєкті.

Пунктом 8.2 ДБН В.2.2-23:2009. «Будинки і споруди підприємства торгівлі» для розрахунку шляхів евакуації кількість покупців, що одночасно перебувають в торговельній залі, слід визначати із розрахунку на одну людину (включаючи площу, зайняту обладнанням): для магазинів - 3,0 м2 площі торговельної зали в містах та селищах; 2,0 м2 - у сільських поселеннях.

У даному випадку, з урахуванням того, що ТОВ «НАК» орендує лише 2500 кв.м., кількість осіб, які розрахунково постійно перебувають у приміщенні даної будівлі, становить 2500/3= 833 особи (більше 400, відповідно клас наслідків СС3).

Крім того, згідно з п. 4.7 розділу 6 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 30.12.2014 року № 1417, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 року за № 252/26697, місткість торговельних та обідніх залів повинна відповідати вимогам норм проектування, а в разі їх відсутності визначатися з розрахунку не менше 1,35 м2 на одного відвідувача крамниці та не менше 1,4 м2 на одне посадкове місце в ресторані, кафе, їдальні.

Таким чином, з урахуванням орендованої відповідачем площі для закладів громадського харчування, розміщених у спірній будівлі, кількість осіб, які одночасно перебувають у такому закладі, становить 2500/1,35=1851 особа (більше 400, відповідно клас наслідків СС3).

За таких обставин, колегія суддів зауважує, що будівля центрального універмагу по вул. В. Стуса, 49 у м. Краматорську, якою відповідач користується на умовах оренди, за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із значними наслідками (СС3), відтак, ТОВ «НАК», який здійснює господарську діяльність у цій будівлі, у розумінні пп. 1 п. 3 Критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки ДСНС, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2017 року № 1043, відноситься до субєктів господарювання з високим ступенем ризику.

Відтак, колегія суддів зазначає про наявність правових підстав для проведення ГУ ДСНС у Донецькій області позапланової перевірки ТОВ «НАК» у звязку із дією мораторію на проведення перевірок, а також наявність обставин, за яких статтею 6 Закону № 877-V передбачено проведення позапланових заходів у субєктів господарювання.

Оскільки судом першої інстанції зазначеним вище обставинам не надана належна правова оцінка, колегія суддів задовольняє апеляційну скаргу ГУ ДСНС у Донецькій області та скасовує судове рішення, з прийняттям нового судового рішення, яким застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі центрального універмагу ТОВ «НАК», розташованого за адресою: Донецька область, місто Краматорськ, вулиця В. Стуса, 49 до повного усунення порушень, опис яких встановлений актом позапланової перевірки ТОВ «НАК» щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 25.05.2018 року.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, неповне зясування судом обставин справи, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню (п. 1, п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України).

За визначенням ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі визначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 3 ст. 257, ч. 1 ст. 260 КАС України).

За приписами ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має право подати в строк для подання відзиву, а позивач разом з позовом або не пізніше пяти днів з дня отримання відзиву (ч. 7 ст. 262 КАС України).

З урахуванням наведеного, колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги ГУ ДСНС у Донецькій області щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що на підставі п. 7 ч. 3 ст. 317 КАС України є обовязковою підставою для скасування судового рішення, оскільки матеріали справи не містять доказів виконання позивачем вимог ч. 7 ст. 262 КАС України.

Інші доводи учасників справи на висновки колегії суддів не впливають.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 292, 293, 308, 310, 313, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області задовольнити.

Скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2018 року по справі № 805/5154/18, з прийняттям нового судового рішення про задоволення позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі центрального універмагу товариства з обмеженою відповідальністю «НАК», розташованого за адресою: Донецька область, місто Краматорськ, вулиця В. Стуса, 4 до повного усунення порушень, опис яких встановлений актом позапланової перевірки товариства з обмеженою відповідальністю «НАК» щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 25 травня 2018 року.

Постанова Другого апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття. Учасники справи, а також особи, які не брали участь у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених Кодексом адміністративного судочинства України. Касаційна скарга на судове рішення подається безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя (підпис)ОСОБА_5
Судді(підпис) (підпис) ОСОБА_6 ОСОБА_7
Постанова у повному обсязі буде складена і підписана 15 березня 2019 року.