Справа № 826/8074/18
Суддя: Аверкова В.В.
Дата ухвалення: 2019-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

15 березня 2019 року № 826/8074/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Аверкової В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження матеріали адміністративної справи

за позовом ОСОБА_1

до 1) Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю

міста Києва (Київської міської державної адміністрації)

2) Державної архітектурно-будівельної інспекції України

треті особи 1) Київська міська державна адміністрація;

2) ОСОБА_2;

3) ОСОБА_3

про визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Київської міської державної адміністрації, Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва з наступними позовними вимогами:

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва ВО КМДА в частині проведення перевірки будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 незаконною;

- зобов'язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва ВО КМДА здійснити перевірку будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належним чином відповідно до законодавства.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва позовну заяву залишено без руху для надання позивачу терміну на усунення недоліків.

На виконання вказаної ухвали в порядку усунення недоліків позивачем надано уточнену позовну заяву, в якій відповідачами визначено Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва (далі по тексту - відповідач 1), Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі по тексту - відповідач 2), третя особа - Київська міська державна адміністрація з наступними позовними вимогами:

- визнати бездіяльність відповідача 1 та відповідача 2 в частині проведення перевірки будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 незаконною;

- визнати бездіяльність відповідача 1 та відповідача в частині ненадання оригіналів відповідей на звернення позивача у встановлений законодавством термін протиправною та притягнути винних осіб до відповідальності відповідно до законодавства;

- зобов'язати відповідача 1 здійснити перевірку будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належним чином відповідно до законодавства та повідомити позивача про результати перевірки;

- зобов'язати відповідача 2 здійснити нагляд за діяльністю відповідача 1 в частині проведення перевірки будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 шляхом проведення позапланової перевірки та повідомити позивача про результати перевірки.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачем 1 в порушення вимог законодавства не проведено перевірку за зверненням позивача, що вказує на бездіяльність та халатність посадових осіб. Крім того, в порушення Закону України «Про звернення громадян» відповідачами не надіслано позивачу оригінали відповідей на звернення.

18 червня 2018 року позивачем подано до суду клопотання про доповнення позовних вимог, яким позивач просить суд доповнити позовні вимоги наступними пунктами: скасувати декларацію, подану замовником будівництва ОСОБА_3 про початок виконання будівельних робіт за № КВ 19 від 16 лютого 2017 року, скасувати декларацію, подану замовником будівництва ОСОБА_3 про готовність до експлуатації об'єкта № КВ 01 від 29 січня 2018 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 липня 2018 року відмовлено представнику позивача у задоволенні клопотання про доповнення позовних вимог та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Позивачем подано клопотання про доповнення позовних вимог, яким позивач просить суд доповнити позовні вимоги наступними пунктами: скасувати декларацію, подану замовником будівництва ОСОБА_3 про початок виконання будівельних робіт за № КВ 19 від 16 лютого 2017 року, скасувати декларацію, подану замовником будівництва ОСОБА_3 про готовність до експлуатації об'єкта № КВ 01 від 29 січня 2018 року.

Відповідач - 1 через канцелярію суду подав відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що відповідач - 1 не погоджується з заявленими позовними вимогами, оскільки відповідачем - 1 вчинено передбачені законодавством дії щодо проведення перевірки. Щодо позовних вимог про зобов'язання вчинити дії, відповідач - 1 зазначає, що вони не підлягають задоволенню, оскільки суд не втручається у дискрецію суб'єкта владних повноважень. Стосовно позовних вимог про скасування декларацій відповідач - 1 зазначає, що положеннями законодавства не передбачено підстав для їх скасування. З урахуванням викладеного позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Відповідач 2 подав відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що відповідач не погоджується з заявленими позовними вимогами, оскільки відповідачем 2 розглядалися звернення позивача у визначені Законом України «Про звернення громадян» строки.

Позивачем подано клопотання про уточнення позовних вимог, яким просить викласти позовні вимоги у наступній редакції:

- визнати бездіяльність відповідача 1та відповідача 2 в частині проведення перевірки будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 незаконною;

- визнати бездіяльність відповідача 1 та відповідача в частині ненадання оригіналів відповідей на звернення позивача у встановлений законодавством термін протиправною та притягнути винних осіб до відповідальності відповідно до законодавства;

- зобов'язати відповідача 1 здійснити перевірку будівництва, замовник ОСОБА_3, інший замовник ОСОБА_2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належним чином відповідно до законодавства та повідомити позивача про результати перевірки;

- зобов'язати відповідача 2 здійснити нагляд за діяльністю відповідача 1 в частині проведення перевірки будівництва, замовник ОСОБА_3, інший замовник ОСОБА_2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 шляхом проведення позапланової перевірки та повідомити позивача про результати перевірки;

- скасувати декларацію, подану замовником будівництва ОСОБА_3 про початок виконання будівельних робіт за № КВ 19 від 16 лютого 2017 року;

- скасувати декларацію, подану замовником будівництва ОСОБА_3 про готовність до експлуатації об'єкта № КВ 01 від 29 січня 2018 року.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив відповідача 1, де зазначено, що відповідач 1 зобовязаний провести перевірку будівництва щодо наявності порушень будь-якими методами, які не заборонені законами, так як проведення перевірки та видача відповідного припису є способом та прямим обов'язком відповідача 1 усунення порушень, що створюють небезпеку для позивача, його родини та майна.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2018 року позивача зобов'язано надати суду інформацію щодо адрес ОСОБА_3, ОСОБА_2 або пояснення щодо неможливості надання вказаної інформації.

28 грудня 2018 року позивачем та 11 січня 2019 року відповідачем 1 на виконання вимог ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2018 року інформацію щодо адрес ОСОБА_3, ОСОБА_2

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 січня 2019 року залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3, ОСОБА_2.

11 лютого 2019 року від третьої особи ОСОБА_2 надійшли письмові пояснення, згідно яких третя особа зазначає, що не погоджується із заявленими позовними вимогами з підстав, викладених у поясненнях.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

ОСОБА_1 звернувся до відповідача 1 з заявою від 19 жовтня 2017 року про проведення перевірки наявності порушень ДБН в частині протипожежної безпеки за адресою АДРЕСА_1 у зв'язку з тим, що його будинок за адресою АДРЕСА_1 має 3 категорію вогнестійкості і виходить на фасад з вікнами.

22 листопада 2017 року відповідачем 1 видано направлення на проведення позапланової перевірки б/н «Реконструкція індивідуального житлового будинку садибного типу у АДРЕСА_1» щодо дотримання суб'єктом містобудування ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу відповідача 1 №60 від 17 жовтня 2017 року та звернення позивача від 19 жовтня 2017 року. Строк дії направлення з 22 листопада 2017 по 05 грудня 2017 року.

Листом від 04 грудня 2017 року №073-073/С-1774-2151 позивача повідомлено, що під час виїзду на місце посадовою особою Департаменту суб'єкти містобудування відсутні, у зв'язку з чим на адреи замовника будівництва ОСОБА_3 та проектувальника ПП «Архітектурна майстерня» направлено листи щодо прибуття до Департаменту з необхідними для проведення перевірки документами. Після прибуття ОСОБА_3 та уповноважених осіб ПП «Архітектурна майстерня» до Департаменту та отримання всіх необхідних документів Департаментом буде проведено перевірку за вказаною вище адресою та, у разі виявлення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, вжито заходів відповідно до вимог чинного законодавства.

Заявою від 08 грудня 2017 року позивач звернувся до відповідача 2 про проведення перевірки забудови, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1.

Листом від 26 грудня 2017 року №10/26-1/2612/10 відповідач 1 за дорученням відповідача 2 у межах наданих повноважень розглянув звернення позивача та повідомив, що звернення позивача направлено для подальшого розгляду до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва ВО КМР (КМДА).

09 січня 2018 року позивач звернувся до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва з проханням розглянути звернення та надати відповідь.

Листом від 01 лютого 2018 року №073-073/С-24-390 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва за результатами розгляду звернень повідомлено позивача, що під час виїзду на місце посадовою особою Департаменту суб'єкти містобудування відсутні, у зв'язку з чим на адреси замовника будівництва ОСОБА_3 та проектувальника ПП «Архітектурна майстерня» направлено листи щодо прибуття до Департаменту з необхідними для проведення перевірки документами. У зазначений термін вони не прибули, документи не надали, у зв'язку з чим Департамент звернувся до ГУ Нацполіції у м. Києві листом щодо сприяння у проведенні перевірки. Після реагування правоохоронних органів Департаментом буде проведено перевірку за вказаною вище адресою та, у разі виявлення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, вжито заходів відповідно до вимог чинного законодавства.

12 лютого 2018 року позивач звернувся до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва з проханням повідомити про результати та надати лист-звернення до правоохоронних органів.

Листом від 07 березня 2018 року №073-073/С-24/2-754 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва за результатами розгляду звернення від 12 лютого 2018 року повідомлено позивача, що під час виїзду на місце посадовою особою Департаменту суб'єкти містобудування відсутні, у зв'язку з чим на адреси замовника будівництва ОСОБА_3 та проектувальника ПП «Архітектурна майстерня» направлено листи щодо прибуття до Департаменту з необхідними для проведення перевірки документами. У зазначений термін вони не прибули, документи не надали, у зв'язку з чим Департамент звернувся до ГУ Нацполіції у м. Києві листом щодо сприяння у проведенні перевірки. Після реагування правоохоронних органів Департаментом буде проведено перевірку за вказаною вище адресою та, у разі виявлення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, вжито заходів відповідно до вимог чинного законодавства. Станом на час відповіді інформація з зазначеного питання до Департаменту від правоохоронних органів не надходила. Надано копію листа від 02 грудня 2017 року №073-11505 до Печерського управління поліції ГУ Нацполіції у м. Києві

16 квітня 2018 року позивач звернувся до Печерського управління поліції ГУ Нацполіції у м. Києві з проханням надати інформації стосовно отримання звернення від 02 грудня 2017 року №073-11505, на яке надано відповідь від 15 травня 2018 року №С-1304/125/52/04-2018 стосовно того, що по базі канцелярії було встановлено, що зазначене звернення не значиться.

16 квітня 2018 року позивач звернувся до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва з проханням надати актуальну інформацію, які дії було вжито для проведення перевірки будівництва за адресою АДРЕСА_1.

20 квітня 2018 року позивач звернувся до відповідача 2, Київської місцевої прокуратури №10 про відсутність реагування на порушення відповідача 1 по проведенню перевірки з проханням вжити заходів щодо усунення бездіяльності та посприяти у здійсненні відповідачем 1 перевірки будівництва, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1.

Листом від 26 квітня 2018 року №10/26-40/2604/10 відповідачем 2 за наслідками розгляду звернення повідомлено позивача, що Департаментом з метою проведення документальної перевірки направлено відповідачу 1 вимогу щодо надання інформації та копій необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду.

26 квітня 2018 року позивач звернувся до відповідача 2 та Шевченківського управління поліції ГУ Нацполіції у м. Києві з проханням вжити заходів щодо усунення бездіяльності та посприяти у здійсненні відповідачем 1 перевірки будівництва, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1.

Листом від 04 травня 2018 року №10/26-3/0405/10 відповідачем 2 за наслідками розгляду звернення повідомлено позивача, що Департаментом розпочато документальну перевірку щодо дотримання відповідачем 1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час здійснення позапланової перевірки на АДРЕСА_1.

14 травня 2018 року відповідачем 1 видано направлення на проведення позапланової перевірки б/н «Реконструкція індивідуального житлового будинку садибного типу у АДРЕСА_1» щодо дотримання суб'єктом містобудування ПП «Архітектурна майстерня», ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу відповідача 1 №300 від 11 травня 2018 року та звернення позивача від 16 квітня 2018 року. Строк дії направлення з 14 травня 2018 по 25 травня 2018 року. Відповідачем 1 на адресу «Архітектурна майстерня», ОСОБА_3 направлено лист від 02 травня 2018 року №073-3921 про проведення перевірки та необхідність прибути до Департаменту та надати документи.

Листом від 17 травня 2018 року №10/26-48/1705/10 відповідачем 2 за наслідками розгляду звернення повідомлено позивача, що Департаментом розпочато документальну перевірку щодо дотримання відповідачем 1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час здійснення позапланової перевірки на АДРЕСА_1

Відповідачем 1 повторно направлено до Печерського управління поліції ГУ Нацполіції у м. Києві лист від 18 травня 2018 року №073-4490 про сприяння у проведенні перевірки.

Крім того, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві на адресу відповідача 1 направлено для розгляду вимогу головного інспектора будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 26 квітня 2018 року №20/26-66/2604/02/2 про надання декларацій про початок виконання будівельних робіт за № КВ 19 про готовність до експлуатації об'єкта № КВ 01 та відповіді позивачу для здійснення документальної перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відповідачем 1 під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю на АДРЕСА_1, на яку відповідачем1 надано відповідь від 07 червня 2018 року №073-5229 про надання копій документів та повідомлено, що Департаментом не складались матеріали перевірки.

Листом від 04 червня 2018 року позивач звернувся до відповідача 1 з проханням здійснити дії щодо проведення перевірки будівництва, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 в частині порушення державних будівельних норм, за результатами якої видати припис та повідомити позивача про результати. Повідомлено, що згідно інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку з 18 травня 2018 року право власності на земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_2 належить ОСОБА_2

Листом від 13 червня 2018 року №10/26-5/1306/10 відповідачем 2 повідомлено позивача про направлення його звернення для подальшого розгляду до відповідача 1.

Листом від 22 червня 2018 року №7433/125/52/04-2018 Печерським управлінням поліції ГУ Нацполіції у м. Києві повідомлено відповідача 1, що звернення відповідача 1 щодо сприяння у проведенні перевірки розглянуто. На момент перевірки, вжитими заходами, виконання вказаного не надалось. У разі встановлення додаткових обставин, у разі необхідності відповідача 1 буде повідомлено додатково.

02 липня 2018 року відповідачем 1 видано направлення на проведення позапланової перевірки б/н «Реконструкція індивідуального житлового будинку садибного типу у АДРЕСА_1» щодо дотримання суб'єктом містобудування ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу відповідача 1 №60 від 17 жовтня 2017 року та звернення представника позивача (вх. №073/с-24/5 від 06 червня 2018 року). Строк дії направлення з 04 липня 2018 по 17 липня 2018 року. Відповідачем 1 на адресу ОСОБА_2 направлено лист від 06 липня 2018 року №073-6420 про проведення перевірки та необхідність прибути до Департаменту та надати документи.

Супровідним листом від 20 липня 2018 року ОСОБА_3 надано інформацію та запитувані документи для проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт з реконструкції індивідуального житлового будинку садибного типу по АДРЕСА_1, а також повідомлено, що ОСОБА_3 не є власником вказаного будинку, оскільки між нею та ОСОБА_2 укладено договір дарування від 18 травня 2018 року.

Вважаючи протиправними спірні дії, бездіяльність та декларації, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Згідно ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб'єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, органами Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється «Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (надалі Порядок №553).

У відповідності до п. 1, 2, 5, 7 Порядку №553, Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Положеннями п.9, 10, Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, органами Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Відповідно до п.12 Порядку №553 у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Пунктом 16, 17 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Як вбачається з матеріалів справи, у зв'язку з надходженням заяв від позивача відповідачем 1 на підставі відповідних наказів та звернень ОСОБА_1 видані направлення для проведення позапланової перевірки від 22 листопада 2017 року, 14 травня 2018 року та 02 липня 2018 року на проведення позапланової перевірки б/н «Реконструкція індивідуального житлового будинку садибного типу у АДРЕСА_1».

Виходячи з наведених вище положень законодавства посадові особи відповідача 1 наділені повноваженнями для здійснення заходів з проведення перевірки за наслідками розгляду заяв позивача. Проте відповідачем 1 у строк, встановлений направленнями, перевірку проведено не було, рішення за наслідками розгляду скарги позивача не прийнято, доказів складення актів не надано.

Суд зазначає, що, у разі ухилення суб'єкта господарювання від здійснення контролюючих заходів, проведення перевірки може бути утруднено. Водночас, це не може бути підставою для відмови контролюючого органу виконати видані ним накази про проведення перевірки, позаяк метою такої перевірки було встановлення порушення прав, інтересів позивача щодо незаконного будівництва на земельній ділянці, суміжній з земельною ділянкою, на якій знаходиться будинок позивача.

На думку суду, звернення до відповідача 1 з листами до Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві та направлення суб'єктам містобудування листів не є не достатніми заходом для забезпечення проведення перевірки. При цьому суд враховує, що доказів надіслання, отримання не додано.

Відповідно до встановлених судом обставин не підтверджується факт звернення відповідача 1 до Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві з листами, оскільки суду не надано доказів його направлення засобами поштового або іншого зв'язку до вказаного правоохоронного органу.

Крім того, в матеріалах справи відсутній акт, який має бути складений відповідно до абз.7 п.12 Порядку №553 у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки.

З огляду на встановлені обставини, суд доходить висновку про обґрунтованість позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності відповідача 1 в частині проведення позапланової перевірки будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Задовольняючи позовні вимоги в цій частині, суд керується принципом верховенства права, одним з елементів якого є юридична визначеність, проявом якого, в свою чергу є, в тому числі, принцип «доброго врядування» і «належної адміністрації» (встановлення процедури та її дотримання). Наприклад, рішення Європейського суду з прав людини в справі "Рисовський проти України" від 20.10.2011, заява №29979/04, де Суд вказав, що принцип "належного урядування" передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (параграф 70). У даному спорі позивач звернулась до суб'єкта владних повноважень з вимогою провести перевірку для усунення порушення її права власності на земельну ділянку, на якій, за твердженням позивача, здійснюються незаконні будівельні роботи суб'єктом містобудування - третьою особою, що може становити втручання в право, гарантоване статтею 1 Додаткового протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яким гарантовано право мирно володіти майном. Прийнявши рішення про здійснення контрольного заходу в червні 2017 року, станом на час судового розгляду відповідних заходів не здійснено, обов'язкових документів не складено, водночас додані відповідачем докази розцінені судом як недостатні для висновку про вчинення необхідних дій для забезпечення перевірки, відповідно належного розгляду скарги позивача.

Щодо вимоги позивача про зобов'язання відповідача 1 здійснити перевірку будівництва, замовник ОСОБА_3, інший замовник ОСОБА_2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належним чином відповідно до законодавства та повідомити позивача про результати перевірки, суд вважає, що такі вимоги підлягають задоволенню в частині зобов'язання відповідача 1 вчинити дії щодо належного розгляду заяв позивача про проведення перевірки, на підставі яких відповідачем 1 видавались відповідні накази №60 від 17 жовтня 2017 року, №300 від 11 травня 2018 року.

В даному випадку судом враховано, що з моменту перевірки пройшов значний час, тому з урахуванням обставин, які існуватимуть на час набрання цим судовим рішенням законної сили, відповідач 1 у межах дискреційних повноважень, керуючись принципом "належного урядування", повинен здійснити проведення позапланової перевірки суб'єкта містобудування за скаргою позивача у визначені строки, за результатами якої скласти необхідні документи. У разі, коли відповідач 1 дійде висновку, що для захисту прав, інтересів позивача, з урахуванням обставин, які змінились з часу подання скарги (відсутність об'єкта перевірки), за згодою позивача повинен вчинити достатні заходи для захисту прав, інтересів позивача за його заявами.

Наведене є належним способом виконання рішення суду про зобов'язання відповідача 1 вчинити дії щодо розгляду заяв позивача про проведення перевірки, на підставі яких відповідачем 1 видавались відповідні накази №60 від 17 жовтня 2017 року, №300 від 11 травня 2018 року.

Щодо позовної вимоги зобов'язати відповідача 2 здійснити нагляд за діяльністю відповідача 1 в частині проведення перевірки будівництва, замовник ОСОБА_3, інший замовник ОСОБА_2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 шляхом проведення позапланової перевірки та повідомити позивача про результати перевірки, суд зазначає наступне.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року №698 (далі - Порядок №698).

Пунктом 3 Порядку №698 визначено, що основними завданнями нагляду є, зокрема, виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Відповідно до п.4 Порядку №698 з метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень об'єктів нагляду та об'єктів будівництва, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

З матеріалів справи вбачається, що 20 квітня 2018 року та 26 квітня 2018 року позивач звернувся до відповідача 2 з проханням вжити заходів щодо усунення бездіяльності та посприяти у здійсненні відповідачем 1 перевірки будівництва, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1.

Листом від 26 квітня 2018 року №10/26-40/2604/10 відповідачем 2 за наслідками розгляду звернення повідомлено позивача, що Департаментом з метою проведення документальної перевірки направлено відповідачу 1 вимогу щодо надання інформації та копій необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду.

Листами від 04 травня 2018 року №10/26-3/0405/10 та від 17 травня 2018 року №10/26-48/1705/10 відповідачем 2 за наслідками розгляду звернення повідомлено позивача, що Департаментом розпочато документальну перевірку щодо дотримання відповідачем 1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час здійснення позапланової перевірки на АДРЕСА_1.

В межах проведення перевірки Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві на адресу відповідача 1 направлено для розгляду вимогу головного інспектора будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 26 квітня 2018 року №20/26-66/2604/02/2 про надання декларацій про початок виконання будівельних робіт за № КВ 19 про готовність до експлуатації об'єкта № КВ 01 та відповіді позивачу для здійснення документальної перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відповідачем 1 під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю на АДРЕСА_1, на яку відповідачем 1 надано відповідь від 07 червня 2018 року №073-5229 про надання копій документів та повідомлено, що Департаментом не складались матеріали перевірки.

У відзиві на позовну заяву відповідач 2 зазначає, що за результатами перевірки щодо дотримання відповідачем 1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час здійснення позапланової перевірки на АДРЕСА_1 порушень не виявлено.

Проте, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження повідомлення позивача про результати проведеної перевірки, з урахуванням чого суд вважає, що позовні вимоги зобов'язати відповідача 2 здійснити нагляд за діяльністю відповідача 1 в частині проведення перевірки будівництва, замовник ОСОБА_3, інший замовник ОСОБА_2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 шляхом проведення позапланової перевірки та повідомити позивача про результати перевірки підлягають задоволенню в частині зобов'язання повідомити позивача про результати перевірки.

Щодо позовної вимоги визнати бездіяльність відповідача 1 та відповідача 2 в частині ненадання оригіналів відповідей на звернення позивача у встановлений законодавством термін протиправною та притягнути винних осіб до відповідальності відповідно до законодавства, суд зазначає наступне.

Положеннями ст.20 Закону України «Про звернення громадян» звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п'ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п'яти днів.

На обґрунтовану письмову вимогу громадянина термін розгляду може бути скорочено від встановленого цією статтею терміну.

В матеріалах справи містяться копії відповідей на заяви та звернення позивача, розглянуті відповідно до положень ст.20 Закону України «Про звернення громадян» в межах місячного строку відповідачами, копії відповідей містяться в матеріалах справи, з урахуванням чого суд вважає, що позовні вимоги у цій частині задоволенню не підлягають.

Щодо позовних вимог скасувати декларацію, подану замовником будівництва ОСОБА_3 про початок виконання будівельних робіт за № КВ 19 від 16 лютого 2017 року, скасувати декларацію, подану замовником будівництва ОСОБА_3 про готовність до експлуатації об'єкта № КВ 01 від 29 січня 2018 року, суд зазначає наступне.

Згідно положень ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

За наявності зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

Форма декларації про початок виконання будівельних робіт, порядок її подання та реєстрації, форма повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про початок виконання будівельних робіт замовникові для усунення виявлених недоліків, якщо у декларації не відображено інформації щодо замовника, назви чи адреси об'єкта будівництва, документа, що підтверджує право власності чи користування земельною ділянкою (крім випадків, визначених частиною четвертою статті 34 цього Закону), містобудівних умов та обмежень (крім об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються), проектувальника, головного архітектора та/або головного інженера проекту, осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації. Після усунення недоліків декларація розглядається органом державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, передбаченому для її реєстрації.

Рішення про реєстрацію або повернення декларації про початок виконання будівельних робіт може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.

У разі якщо орган державного архітектурно-будівельного контролю не зареєстрував декларацію про початок виконання будівельних робіт або не прийняв рішення про відмову в її реєстрації в установлений цією статтею строк, право на виконання будівельних робіт виникає на одинадцятий робочий день з дня, коли декларація повинна бути зареєстрована або повернена.

У такому разі декларація вважається зареєстрованою.

У разі якщо право на будівництво об'єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни орган державного архітектурно-будівельного контролю, який зареєстрував декларацію про початок виконання будівельних робіт.

Декларацію про початок виконання будівельних робіт може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Згідно ст.38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Відповідно до ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

У разі якщо після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт відбулася зміна найменування замовника та/або генерального підрядника, та/або генерального проектувальника, та/або підрядника у зв'язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв'язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство, у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, яка подається для реєстрації, вказується нове (змінене) найменування зазначених осіб (якщо згідно з формою декларації їх необхідно вказувати) із зазначенням того, що зміна найменування відбулася у зв'язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв'язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство. За наявності такого зазначення в декларації про готовність об'єкта до експлуатації орган державного архітектурно-будівельного контролю не має права повертати таку декларацію з підстави різного найменування зазначених осіб у декларації про початок виконання будівельних робіт і в декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Форма декларації про готовність об'єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об'єкта до експлуатації, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дати подання відповідних документів.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про готовність об'єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації. Рішення про реєстрацію або повернення декларації про готовність об'єкта до експлуатації може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.

Зареєстрована декларація про готовність об'єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об'єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об'єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Так, з матеріалів справи вбачається, що спірні декларації прийняті та зареєстровані відповідачем у встановленому чинними на період їх подання законодавством. При цьому, під час реєстрації спірних декларацій контролюючим органом не було виявлено підстав для їх скасування.

Під час розгляду справи позивачем не надано доказів наявності жодної з наведених положеннями законодавства підстав для скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт за № КВ 19 від 16 лютого 2017 року, про готовність до експлуатації об'єкта № КВ 01 від 29 січня 2018 року у зв'язку з чим у суду відсутні підстави для задоволення позовних вимог у цій частині.

Додатково суд зазначає, що у даному випадку позивач фактично оспорює дозвіл (дії), які є правовим актом індивідуальної дії. Такі правові акти породжують права й обов'язки тільки для тих суб'єктів (чи визначеного цим актом певного кола суб'єктів), яким його адресовано. Таким чином, відсутність у будь-кого (крім власника нерухомого майна), у тому числі і позивача, прав чи обов'язків у зв'язку із оскаржуваними рішеннями (діями) не породжує для останнього права на звернення із цим позовом.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відтак, враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.

Керуючись вимогами статей 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) - задовольнити частково.

2. Визнати протиправною бездіяльності Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ) в частині проведення позапланової перевірки будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

3. Зобов'язати Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ) вчинити дії щодо належного розгляду заяв ОСОБА_1 про проведення перевірки, на підставі яких відповідачем 1 видавались відповідні накази №60 від 17 жовтня 2017 року, №300 від 11 травня 2018 року.

4. Зобов'язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (01133, м. Київ, бул. Лесі Українки, 26, ) повідомити ОСОБА_1 про результати перевірки.

5. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду, відповідно до частини першої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Аверкова