Справа № 640/4441/19
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2019-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4441/19
УХВАЛА

18 березня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Степанюка А.Г., суддів Губської Л.В., Епель О.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2019 року ОСОБА_2 (далі - Позивач, ОСОБА_2.) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Центральної виборчої комісії (далі - Відповідач, ЦВК) про:

- визнання протиправними дій ЦВК в частині прийняття постанови ЦВК від 02.02.2019 року №199 «Про відмову ОСОБА_2 у реєстрації кандидатом на пост Президента України на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року»;

- зобов'язання ЦВК виключити з постанови ЦВК від 02.02.2019 року №199 «Про відмову ОСОБА_2 у реєстрації кандидатом на пост Президента України на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року» висновки про спрямування передвиборчої програми кандидата на пост Президента України ОСОБА_2 «МИР! ПОРЯДОК! ДОСТАТОК!» на порушення суверенітету і територіальної цілісності держави.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.03.2019 року справу передано до Шостого апеляційного адміністративного суду як належного суду для розгляду справи по суті і апеляційного суду для перегляду даної ухвали у випадку її оскарження.

Відповідно до ч. 2 ст. 30 КАС України адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.

Перевіривши подану позовну заяву, суд приходить до висновку, що остання підлягає залишенню без розгляду з огляду на таке.

Відповідно до ст. 99 Закону України «Про вибори Президента України» рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, членів цих комісій, органів виконавчої влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, засобів масової інформації, підприємств, установ, організацій, їхніх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації, кандидатів на пост Президента України, їхніх довірених осіб, партій - суб'єктів виборчого процесу, їхніх посадових осіб та уповноважених осіб, офіційних спостерігачів, що порушують законодавство про вибори, можуть бути оскаржені до суду в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Приписи ч. 3 ст. 273 КАС України визначають, що рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Указом Президента України від 29.12.2017 року 455/2017 «Про ліквідацію апеляційних адміністративних судів та утворення апеляційних адміністративних судів в апеляційних округах» було ліквідовано Київський апеляційний адміністративний суд та одночасно утворено Шостий апеляційний адміністративний суд в апеляційному окрузі, що включає Київську, Черкаську, Чернігівську області та місто Київ, з місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Київський апеляційний адміністративний суд продовжував здійснювати правосуддя на території Київської, Черкаської, Чернігівської областей та міста Київ до опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного Шостого апеляційного адміністративного суду, який забезпечує здійснення правосуддя на відповідній території, про початок роботи новоутвореного суд.

Повідомлення про початок роботи Шостого апеляційного адміністративного суду було опубліковане 03.10.2018 року у Газеті «Голос України» №185 (6940).

Тобто, безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду можуть бути оскаржені виключно рішення, дії чи бездіяльність ЦВК або її члена.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що складові виборчого спору, за якими останній вважається таким, що виникає під час виборчого процесу, та правовідносини, у межах яких виник цей спір, повинні бути пов'язані з виборчим процесом.

Згідно ч. 1 ст. 11 Закону України «Про вибори Президента України» виборчий процес - це здійснення суб'єктами, визначеними статтею 12 цього Закону, виборчих процедур, передбачених цим Законом.

Частинами 3-4 ст. 11 Закону України «Про вибори Президента України» початок виборчого процесу визначається строками, встановленими Конституцією України та цим Законом.

Виборчий процес включає такі етапи: 1) висування та реєстрація кандидатів на пост Президента України; 2) утворення окружних та дільничних виборчих комісій; 3) проведення передвиборної агітації; 4) утворення спеціальних виборчих дільниць, що існують на тимчасовій основі; 5) складання списків виборців, їх перевірка та уточнення; 6) голосування у день виборів Президента України; 7) підрахунок голосів виборців, встановлення підсумків голосування і результатів виборів Президента України та їх офіційне оголошення; 8) припинення повноважень окружних та дільничних виборчих комісій.

Тобто, пов'язаність правовідносин з виборчим процесом полягає в тому, щоб ці правовідносини виникли в межах виборчого процесу й стосувалися підготовки та проведення виборів.

Спори, які виникли поза межами виборчого процесу або не стосуються виборчого процесу (проведення та підготовки виборів), не належать до виборчих спорів у розумінні КАС України, а тому визначення судової юрисдикції таких спорів та їх розгляд здійснюється в загальному порядку.

Згідно з п. 2 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 01.11.2013 року № 15 «Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом» спори, які виникли поза межами виборчого процесу або не стосуються виборчого процесу (проведення та підготовки виборів), не належать до виборчих спорів у розумінні КАС України, а тому визначення судової юрисдикції таких спорів та їх розгляд здійснюється в загальному порядку.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_2 оскаржує дії ЦВК, пов'язані з прийняттям постанови від 02.02.2019 року №199 «Про відмову ОСОБА_2 у реєстрації кандидатом на пост Президента України на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року», а також просить зобов'язати вчинити дії, пов'язані з виключенням з вказаної постанови певних висновків.

Тобто, предметом спору є дії Центральної виборчої комісії, прийняті у межах виборчого процесу.

З урахуванням наведеного судом враховується, що згідно ч. 6 ст. 273 КАС України позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п'ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Викладене, у свою чергу, свідчить, що саме з 02.02.2019 року у розумінні вимог ч. 6 ст. 273 КАС України повинен обраховуватися п'ятиденний строк звернення до суду із позовом про оскарження дій виборчої комісії.

Водночас, матеріали позовної заяви свідчать, що остання надійшла до Окружного адміністративного суду міста Києва 18.03.2019 року, що засвідчено штампом реєстрації вхідної кореспонденції суду за №640/4441/19 (а.с. 5).

За правилами ч. 5 ст. 270 Кодексу адміністративного судочинства України днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Таким чином, враховуючи, що дії ЦВК щодо прийняття постанови №199 вчинені не пізніше 02.02.2019 року, позовні вимоги про зобов'язання ЦВК вчинити дії щодо виключення певних формулювань з даної постанови є похідними та нерозривно пов'язані з основною позовною вимогою, а ОСОБА_2 звернувся до суду з даним позовом 18.03.2019 року, тобто поза межами встановленого процесуальним законом п'ятиденного строку, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі ч. 5 ст. 270 КАС України.

У контексті наведеного суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Крім іншого суд апеляційної інстанції звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини «Устименко проти України» зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що оскільки позовна заява подана з пропуском встановленого процесуальним законом п'ятиденного строку звернення до суду та з огляду на швидкоплинність виборчого процесу, остання підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 29, 241, 243, 248, 256, 270, 273 КАС України, суд -

У Х В А Л И В :

Прийняти до свого провадження позовну заяву ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити дії.

Позовну заяву ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у дводенний строк у порядку, встановленому ч. 2 ст. 278 КАС України.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді Л.В. Губська

О.В. Епель

Головуючий суддя Степанюк Анатолій Германович

Судді: Губська Людмила Вікторівна

Епель Оксана Володимирівна