Справа № 686/19369/18
Суддя: Кузьменко Л.В.
Дата ухвалення: 2019-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

Справа № 686/19369/18

14 березня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача: ОСОБА_1

суддів: Франовської К.С. Шидловського В.Б.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Державної фіскальної служби України на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Хмельницької митниці Державної фіскальної служби України, Державної фіскальної служби України про скасування постанов у справі про порушення митних правил,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 грудня 2018 року позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Державна фіскальна служба України оскаржила його в апеляційному порядку.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 лютого 2019 року визнано неповажними, наведені в клопотанні Державної фіскальної служби України підстави поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 грудня 2018 року у справі №686/19369/18. Апеляційну скаргу Державної фіскальної служби України залишено без руху, у зв'язку з пропуском строку звернення до суду. При цьому особі, яка подала апеляційну скаргу, запропоновано протягом десяти днів з моменту отримання даної ухвали зазначити поважні (об'єктивні непереборні обставини), які перешкоджали скаржнику звернутися до суду з апеляційною скаргою в установлені строки та порядку. Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 21 лютого 2019 року направлено на адресу відповідача поштою.

13 березня 2019 року до суду від Державної фіскальної служби України надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування вказаної заяви скаржник посилається на те, що рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 грудня 2018 року Державною фіскальною службою України отримано 23 січня 2018 року, а отже відповідач вважає, що має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, в порядку передбаченому ч.2 ст.295 КАС України.

Разом з тим, наведені заявником у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження підстави не можуть бути визнані судом поважними, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 грудня 2018 року проголошено у відкритому судовому засіданні за участю представника Державної фіскальної служби України.

Відповідач звернувся з апеляційною скаргою 04 лютого 2019 року (відповідно до відтиску штемпеля відділення поштового зв'язку), а отже із пропуском строку апеляційного оскарження, встановленого ст. 286 КАС України (а.с. 115).

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності врегульовано статтею 286 КАС України.

Згідно з частиною четвертою статті 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Таким чином, вказана норма встановлює строк подання апеляційної скарги, а саме десять днів з дня проголошення рішення, прийнятого в порядку статті 286 КАС України, а не з часу отримання копії рішення суду.

Згідно з частиною третьою статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку стосовно того, що у зв'язку з пропуском заявником строку на апеляційне оскарження рішення у справі щодо притягнення до адміністративної відповідальності та відсутності підстав для його поновлення, правильним є застосування положення частини третьої статті 298 та пункту 4 частини першої статті 299 КАС України, з урахуванням визначених статтею 286 КАС України особливостей, норми якої є спеціальними по відношенню до норм статті 295 КАС України в цій категорії адміністративних справ.

Аналогічна правова позиція висловлена в ухвалі Верховного Суду від 17 вересня 2018 року у справі №638/3203/18 та від 14 січня 2019 року у справі №216/1724/17.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Частиною першою статті 45 КАС України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з пунктом шостим частини п'ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

В свою чергу, заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

З огляду на вказане, учасники процесу, реалізуючи свої процесуальні права повинні вимагати у суду видачі повного судового рішення невідкладно після його проголошення, оскільки строк на апеляційне оскарження обчислюється саме з цієї дати.

Не отримання у день проголошення заявником копії рішення суду першої інстанції, про яке він був обізнаний, є суб'єктивною обставиною, що унеможливлює визнання її поважною підставою пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції.

Враховуючи зазначене, колегія суддів не вбачає підстав для визнання, викладених заявником у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними.

Згідно з ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ч.3 ст.298, п.4 ч.1 ст.299 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

1. Визнати неповажними причини пропуску строку, наведені в заяві Державної фіскальної служби України про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 грудня 2018 року та залишити заяву про поновлення такого строку без задоволення.

2. Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної фіскальної служби України на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Хмельницької митниці Державної фіскальної служби України, Державної фіскальної служби України про скасування постанов у справі про порушення митних правил.

3. Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами надіслати скаржнику.

4. Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач ОСОБА_1

Судді ОСОБА_3 ОСОБА_4