Справа № 640/4302/19
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2019-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 березня 2019 року м. Київ № 640/4302/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Банк Михайлівський» Волкова Олександра Юрійовича
про визнання протиправними дії, зобов'язання вчинити певні дії,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) звернулася до Окружного адміністративного сулу з позовом до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Банк Михайлівський» Волкова Олександра Юрійовича (01032, м. Київ, вул. Тараса Шевченка, 35, код ЄДР: 38619024), в якому просить суд:

1) визнати протиправними дії відповідача щодо невключення позивача до переліку рахунків вкладників для виплати гарантованої суми за договором поточного банківського рахунку «Поточний рахунок для обслуговування строкового вкладу (депозиту) від 09.09.2015 № 980-003-000001266, номер рахунку № НОМЕР_2 на ім'я ОСОБА_1;

2) зобов'язати відповідача подати до ФГВФО додаткову інформацію щодо позивача, як вкладника ПАТ «Банк Михайлівський», який має право на відшкодування коштів за рахунок ФГВФО за договором поточного банківського рахунку «Поточний рахунок для обслуговування строкового вкладу (депозиту) від 09.09.2015 № 980-003-000001266, номер рахунку № НОМЕР_2 на ім'я ОСОБА_1.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п. п. 3, 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з пунктами 4, 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень, обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача.

В той же час, суд зазначає про те, що на сторінках 3-17 позовної заяви позивач цитує лише зміст рішень інших судів щодо розгляду інших адміністративних справ.

Разом з тим, зміст позовної заяви не містить викладу обставин та нормативно-правового обґрунтування порушення оскаржуваним рішенням, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Також згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вимог вказаної норми позивачем до позовної заяви не додано доказів про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, з позовної заяви видно, що позивачем заявлено 1 (одну) вимогу немайнового характеру.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2019 - 1921,00 грн.

Зважаючи на те, що позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру, останній необхідно сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн. (0,4% від 1921,00 грн.) за звернення до суду з даним позовом або надати документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, положення «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Більш того, суд вважає за необхідне також зазначити, що при вирішенні питання щодо дотримання строків звернення до суду суд звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Суд зазначає, що на підставі рішення Національного банку України від 23.05.2016 №14/БТ «Про віднесення ПАТ «Банк Михайлівський» до категорії неплатоспроможних» Виконавчою дирекцією Фонду прийнято рішення № 812 «Про затвердження тимчасової адміністрації у ПАТ «Банк Михайлівський» та делегування повноважень тимчасового адміністратора».

В подальшому, постановою Правління Національного банку України від 12.07.2016 № 124-рш «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Банк Михайлівський» відкликано банківську ліцензію ПАТ «Банк Михайлівський» та розпочату ліквідацію вказаного банку.

13.07.2016 на офіційному сайті Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (http://www.fg.gov.ua/not-paying/liquidation/171-pat-bank-mykhaylivskyy/4952-rozpochato-protseduru-likvidatsii-pat-bank-mykhaylivskyy-ta-delehovano-povnovazhennia-likvidatora-banku) було розміщено інформацію про початок процедури ліквідацію ПАТ «Банк Михайлівський».

Крім того, 14.07.2016 на офіційному сайті Фонду (http://www.fg.gov.ua/not-paying/liquidation/171-pat-bank-mykhaylivskyy/4981-fond-harantuvannya-vkladiv-fizychnykh-osib-rozpochynaye-vyplaty-koshtiv-vkladnykam-pat-bank-mykhaylivskyy)розміщено оголошення такого змісту:

«У зв'язку з прийняттям виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (далі - Фонд) рішення від 12 липня 2016 р. № 1213, «Про початок процедури ліквідації ПАТ «БАНК МИХАЙЛІВСЬКИЙ» та делегування повноважень ліквідатора банку», Фонд з 15 липня 2016 р. розпочинає виплати коштів вкладникам зазначеного банку.

Для отримання коштів вкладники ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «БАНК МИХАЙЛІВСЬКИЙ» (далі - ПАТ «БАНК МИХАЙЛІВСЬКИЙ») з 15 липня 2016 р. до 26 серпня 2016 р. включно можуть звертатись до установ банків-агентів Фонду: ПАТ «АЛЬФА БАНК»; ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО»; ПАТ «КРЕДОБАНК»; ПАТ «ПУМБ»; ПАТ КБ «ПРАВЕКС-БАНК»; АТ «ТАСКОМБАНК».

Банк, що здійснює виплату коштів, визначається залежно від місця реєстрації проживання за паспортом, вказаному вкладниками під час укладання договору банківського вкладу/рахунку з ПАТ «БАНК МИХАЙЛІВСЬКИЙ». Перелік банків наведено у таблиці.

21.11.2016 на офіційному сайті Фонду розміщено оголошення наступного змісту:

«Виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у зв'язку із набранням чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо відшкодування фізичним особам через систему гарантування вкладів фізичних осіб шкоди, завданої зловживаннями у сфері банківських та інших фінансових послуг» (далі - Закон) прийнято рішення про формування переліку фізичних осіб, прирівняних до вкладників ПАТ «Банк Михайлівський» для включення їх до загального реєстру на виплати.

З 21 листопада 2016 р. уповноважена особа Фонду на ліквідацію ПАТ «Банк Михайлівський» розпочинає прийом та вивчення документів, зокрема договорів на предмет наявності норм, згідно з якими банк виступив повіреним за відповідним договором. Після перевірки поданих документів уповноваженою особою буде сформовано перелік фізичних осіб, яких прирівняно до вкладників ПАТ «Банк Михайлівський» і які мають право на відшкодування за рахунок коштів Фонду гарантування відповідно до Закону. Виплати за доповненим Загальним реєстром вкладників через банки-агенти розпочнуться не пізніше 20-го робочого дня після набрання чинності Закону.

Для включення до переліку фізичних осіб, прирівняних до вкладників ПАТ «Банк Михайлівський» до банку необхідно подати:

- заяву клієнта (встановленої форми) про прирівняння його до вкладника неплатоспроможного банку;

- оригінал або нотаріально посвідчену копію договору, укладеного з небанківською фінансовою установою через повіреного ПАТ «БАНК МИХАЙЛІВСЬКИЙ»;

- копію паспорту або іншого документа, що посвідчує особу;

- копію документа, виданого контролюючим органом, що засвідчує реєстрацію особи у Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків, або копію сторінки паспорта, у якому контролюючим органом зроблено відмітку про наявність права здійснювати будь-які платежі за серією та номером паспорта, завірені особистим підписом заявника.

Зазначені документи можна надати:

- особисто в Центр обслуговування клієнтів за адресою: вул. Прорізна, 11, м. Київ. Режим роботи: понеділок-п'ятниця з 08:00 до 20:00 без перерви на обід;

- засобами поштового зв'язку на адресу: вул. Прорізна, 8, м. Київ, 01601.»

Таким чином, зважаючи на викладене, а також беручи до уваги те, що ліквідація ПАТ «Банк Михайлівський» була загальновідомою у 2016 році, суд дійшов висновку, що позивач ще у 2016 року повинна була дізнатись про запровадження тимчасової адміністрації в ПАТ «Банк Михайлівський» та, враховуючи відсутність себе у переліку вкладників/рахунків, на яких поширюються гарантії Фонду, позивач мала можливість та повинна була дізнатися у період з 15 липня 2016 р. до 26 серпня 2016 р. про відсутність себе у переліку вкладників/рахунків, можливе порушення у зв'язку з цим прав вкладника, що і власне зумовлювало початок перебігу строку звернення до суду.

Вказана позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах від 04.07.2018 у справі № 826/12236/17 (провадження № К/9901/54391/18).

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому, суд звертає увагу на те, що заяви про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду позовна заява не містить, а також доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску суду також не надано.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 122, 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) уточненої позовної заяви із приведенням такої заяви у відповідність до вимог ст.ст. 160 та 161 КАС України: із викладом обставин та нормативно-правового обґрунтування порушення оскаржуваним рішенням, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

2) оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду у розмірі 768,40 грн. або надати документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

3) заяви із зазначенням інших причин пропуску строку на звернення до суду із наданням доказів поважності причин його пропуску;

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3 Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін