Справа № 766/4609/16-а
Суддя: Майдан С. І.
Дата ухвалення: 2019-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 766/4609/16-а
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.,

за участю секретаря Красновського В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 з питань державного Архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради, начальника ОСОБА_2 з питань державного Архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради ОСОБА_3 про визнання постанови незаконною та її скасування,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 з питань державного Архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради, начальника ОСОБА_2 з питань державного Архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради ОСОБА_3 про визнання постанови незаконною та її скасування. Свої позовні вимоги позивач обгрунтовує тим, що постановою №1/62-1/01-24 від 25 травня 2016 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення ч.6 ст.96 КУпАП та накладено штраф у сумі 10200,00 гривень, з тих підстав, що ПАТ «Будівельна компанія «Будмеханізація», головним інженером якого є позивач, самовільно розпочало будівельні роботи з будівництва другої черги житлового будинку №30 в 4 ТМКР-4а в м.Херсоні, чим порушило ч.1 ст.34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Позивач вважає дану постанову неправомірною, оскільки висновок відповідача щодо самовільного будівництва є безпідставним. Просить визнати незаконною та скасувати вказану постанову та стягнути з відповідача судові витрати.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.06.2016 року відкрито провадження у справі.

Позивач та його представники в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. В останнє судове засідання позивач не зявився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність та відсутність його представників, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_2 з питань державного Архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні. В останнє судове засідання не зявився, надав до суду заяву, в якій заперечував проти задоволення позову, просив справу розглядати у його відсутність.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не зявився, про розгляд справи повідомлений у встановлений законом порядку.

Заслухавши учасників справи, дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, виходячи з наступного.

Згідно направлення для проведення позапланової перевірки №2 від 16.05.2016 року головний спеціаліст ОСОБА_2 з питань державного архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради ОСОБА_4 направлений для здійснення позапланової перевірки на дотримання вимог містобудівного законодавства ПАТ «БК «Будмеханізація» при виконання будівельних робіт з будівництва житлового комплексу на 4 Таврійському мікрорайоні, на території між будинком №6 по вул.49-ї ХГД та будинком №38 (корп.5) по просп.200-річча Херсона у м.Херсоні на підставі наказу ОСОБА_2 з питань державного архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради від 05 травня 2016 року №11 та п.7 постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, звернення депутата Херсонської міської ради ОСОБА_5 вхідний від 06 травня 2016 року №11/01-23.

Актом №2 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 20 травня 2016 року ОСОБА_2 з питань державного архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради встановлено, що ПАТ «БК «Будмеханізація» самовільно розпочала будівельні роботи з будівництва другої черги житлового будинку №30 в 4 ТМКР-4а в м.Херсоні, ч.1 ст.34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

23.05.2016 року головним спеціалістом ОСОБА_2 з питань державного архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради ОСОБА_4 винесено протокол про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 головного інженера ПАТ «БК «Будмеханізація» за правопорушення, передбачене ч.2 ст.96 КУпАП.

Постановою №1/62-1/01-24 від 25 травня 2016 року ОСОБА_2 з питань державного архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради визнано винним ОСОБА_1М у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.6 ст.96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 10200,00 гривень, за самовільне будівництво ПАТ «Будівельна компанія «Будмеханізація» другої черги житлового будинку №30 в 4 ТМКР-4а у м.Херсоні.

26.12.2006 року Міська інспекція архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 містобудування та архітектури ВК Херсонської міської ради видала ЗАТ «Будмеханізацій» дозвіл (перереєстрація) за №288/06 на виконання будівельних робіт по вказаному об'єкту нерухомості на строк до 01 грудня 2007 року.

Розпорядженням Херсонського міського голови №982р від 21.09.2007 року ЗАТ «Будмеханізацій» було дозволено проектування та будівництво житлового будинку, розташованого на території мікрорайону 4-А Таврійського житлового району (№30 за генпланом) з виділенням черг будівництва: перша черга -2-підїзна блок-секція на 49 квартир, друга черга 3-підїзна блок-секція на 99 квартир, тобто з урахуванням договору від 04.04.2001 року позивачу було надано дозвіл на будівництво зі збільшенням його об'ємів.

Постановою Херсонського міського суду Херсонської області №766/4000/16-а від 13.12.2016 року визнано незаконним та скасовано припис ОСОБА_2 з питань державного архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради №1 від 20.05.2016 року.

Ухвалою Одеського апеляційного адміністративного суду від 05.04.2017 року постанову Херсонського міського суду Херсонської області №766/4000/16-а від 13.12.2016 року у справі №766/4000/16-а залишено без змін.

Положеннями п.8 ч.1 ст.7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Згідно ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» закріплено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553).

Пунктом 2 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва

Відповідно до п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Абзацом 1 пункту 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.11 Порядку №553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

В силу приписів п.13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Водночас п.14 Порядку № 553 визначає, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку № 553)

Постановою Херсонського міського суду Херсонської області №766/4000/16-а від 13.12.2016 року визнано незаконним та скасовано припис ОСОБА_2 з питань державного архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради№1 від 20.05.2016 року. В решті заявлених вимог відмовлено.

Ухвалою Одеського апеляційного адміністративного суду від 05.04.2017 року постанову Херсонського міського суду Херсонської області №766/4000/16-а від 13.12.2016 року у справі №766/4000/16-а залишено без змін.

Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року.

Відповідно до пункту 7 Порядку передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

На підставах вищевстановлених обставин, суд вважає висновок відповідача про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства, а саме, що позивач виконував обов'язки головного інженера ПАТ "Будівельна компанія "Будмеханізація" самовільно розпочав будівельні роботи з будівництва другої черги житлового будинку №30 в 4 Таврійському мікрорайоні - 4а в м.Херсоні, є безпідставним.

Згідно ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Між тим відповідачем належними та допустимими доказами не доведено правомірність прийняття оскаржуваного позивачем рішення.

За таких обставин суд приходить до висновку про протиправність постанови про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25 травня 2016 року №1/62-1/01-24, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.

У відповідності до ст.139 КАС України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в сумі 551,21,00 гривень.

Керуючись ст.ст. 6-9, 72-77, 139, 194, 242-246, 255, 295 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 з питань державного Архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради, начальника ОСОБА_2 з питань державного Архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради ОСОБА_3 про визнання постанови незаконною та її скасування задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову №1/62-1/01-24 від 25 травня 2016 року про накладення штрафу на ОСОБА_1 за правопорушення, передбачене ч.6 ст.96 КУпАП.

Стягнути з ОСОБА_2 з питань державного Архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору у сумі 551,21 гривень.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Пятого апеляційного адміністративного суду через Херсонський міський суд Херсонської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя С.І.Майдан

Повний текст рішення суду виготовлений 19.02.2019 року.

Суддя С.І.Майдан