Справа № 0340/1717/18
Суддя: Довга Ольга Іванівна
Дата ухвалення: 2019-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2019 рокуЛьвів№ 857/3862/18

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

головуючого-судді Довга О.І.,

судді Запотічний І.І.

судді Сапіга В.П.

секретар судового засідання Гнатик А.З.

за участю:

представник позивача Сидорук І.Б.

представники відповідача Сорока П. А.

Горблюк Р.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Волинській області на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2018 року (головуючий суддя Костюкевич С.Ф., м.Луцьк, ухвалене за правилами спрощеного провадження) у справі № 0340/1717/18 за адміністративним позовом управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Волинській області до Товариство з обмеженою відповідальністю «Ковельський госпрозрахунковий ринок» про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В :

22 серпня 2018 року управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Волинській області (далі - УДСНС у Волинській області) звернулося в суд з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ковельський госпрозрахунковий ринок», в якому просило зобов'язати відповідача зупинити експлуатацію території, будівель, приміщень та споруд за адресою Волинська область, м.Ковель, бульвар Лесі Українки, 43 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при проведені перевірки відповідача щодо додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки було встановлено ряд порушень вимог Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року №1417, за наслідками яких створюється реальна загроза життю та здоров'ю людей, про що складено акт перевірки.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2018 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, покликаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, УДСНС у Волинській області подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржене рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким позов задовольнити у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги УДСНС у Волинській області зазначає, що незважаючи на усунення відповідачем більшості встановлених позивачем порушень техногенної та пожежної безпеки, заходи, які залишились невиконаними, у своїй сукупності можуть нести реальну загрозу життю та здоров'ю людей, які перебувають на території, в будівлях приміщення та спорудах ринку. Відтак, ці обставини зумовлюють необхідність застосування заходів реагування у виді зупинення експлуатації.

Представник особи, яка подала апеляційну скаргу, в судовому засіданні вимоги апеляційної скарги підтримує з мотивів викладених у ній.

Представник відповідача в судовому засідання заперечив проти вимог апеляційної скарги, вважає її доводи необґрунтованими, а тому просить її відхилити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи, та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного адміністративного суду приходить висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити, зважаючи на наступні обставини.

Як вбачається з матеріалів справи ТзОВ «Ковельський госпрозрахунковий ринок» зареєстрований 28 травня 1993 року як юридична особа та знаходиться за адресою 45000, Волинська обл., м. Ковель, вул. Брестська, 2.

Відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V, Плану комплексних заходів державного нагляду (контролю), який затверджено наказом Державної регуляторної служби України від 16 листопада 2017 року №139 та наказу Ковельського міськрайонного відділу управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Волинській області «Про проведення перевірок» від 27 червня 2018 року № 19. Додаток 2 до наказу визначає перелік об'єктів, на яких у липні-серпні 2018 року повинна проводитись планова (позапланова) перевірка додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту. Серед зазначених об'єктів є ТзОВ «Ковельський госпрозрахунковий ринок».

На підставі зазначеного наказу, посвідчення на проведення перевірки від 23 липня 2018 № 210 провідним інспектором Ковельського МРВ УДСНС у Волинській області проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки ТзОВ «Ковельський госпрозрахунковий ринок», що знаходиться за адресою: Волинська обл., м. Ковель, вул. Лесі Українки, 43. За результатами проведеної перевірки було встановлено ряд порушень, які висвітлені та зафіксовані в акті позапланової перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки ТзОВ «Ковельський госпрозрахунковий ринок» від 03 серпня 2018 року №208.

Так, при здійсненні перевірки встановлено порушення вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, в тому числі Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, серед яких, зокрема:

1. Кількість та розміщення тимчасових споруд, контейнерів, кіосків та торгівельних місць не відповідає розробленій та узгодженій схемі розміщення. (пункт 1 розділу ІІІ Правила пожежної безпеки на ринках України).

2. Не розроблена та не узгоджена схема розміщення тимчасових споруд, контейнерів, кіосків та торговельних місць на частину території ринку (частина земельної ділянки площею 5800 метрів квадратних). (пункт 1 розділу ІІІ Правила пожежної безпеки на ринках України).

3. Кіоски (павільйони) та контейнери розміщені таким чином, що їх кількість в одній групі двосмугового торговельного ряду перевищує 20 одиниць, а односмугового - 10 одиниць. (підпункт 3 глави 1 розділу V, Правила пожежної безпеки на ринках України).

4. Між окремими групами кіосків (павільйонів) та контейнерів влаштовані поздовжні та поперечні проходи (проїзди) завширшки менше 4 метрів у просвіті з урахуванням відкритих дверей, виступаючих конструкцій, а також торговельного обладнання. (підпункт 4 глави 1 розділу V, Правила пожежної безпеки на ринках України).

5. Встановлено окремі ряди кіосків (павільйонів), контейнерів, тимчасових споруд на відстані менше 10 метрів від капітальних будівель та споруд. (підпункт 1.14 глави 1 розділу ІІІ, ППБУ).

6. Підсобні приміщення, приміщення заготівельного пункту, службове приміщення, приміщення магазину, приміщення камери схову та приміщення гаражів ринку не обладнані системою протипожежного захисту. (пункт 1.2 глави 1 розділу V, ППБУ).

7. На під'їздах до пожежних гідрантів розміщено товар та торговельне обладнання, що перешкоджає забору води пожежним автомобілем. (підпункт 2 пункт 2.1 глави 2 розділу V, ППБУ).

8. Допускається розміщення товару та торговельного обладнання на шляхах евакуації і в проходах на території ринку. (пункт 6 розділу ІІІ, Правила пожежної безпеки на ринках України).

9. Другий евакуаційний вихід з нежитлової будівлі (молочний павільйон) захаращений меблями, товаром та холодильним обладнанням. (пункт 2.37 глави 2 розділу III, ППБУ).

10. Шляхи евакуації в приміщенні ринку з добудовою (м'ясний павільйон) та в нежитловій будівлі (молочний павільйон) не забезпечені евакуаційним освітленням. (пункт 2.31 глави 2 розділу III, ППБУ).

11. Допускається експлуатація тимчасових електромереж, які прокладені відкрито по підлозі для живлення холодильного обладнання в торговельному залі приміщення ринку з добудовою (м'ясний павільйон). (пункт 1.8 глави 1 Розділу IV , ППБУ).

12. Допускається складування горючих матеріалів (штори, тюлі, одяг) впритул до електричного обладнання (електролічильників, апаратів захисту, електричних розеток) в підсобних приміщеннях ринку (пункт 1.18 глави 1 Розділу IV , ППБУ).

13. З'єднання, відгалуження та окінціювання жил проводів електромереж приміщень приміщення ринку з добудовою здійснено в скрутну (без паяння) (пункт 1.6 глави 1 Розділу IV , ППБУ).

14. Пристрої захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів нежитлової будівлі (молочний павільйон) знаходяться в несправному стані. (пункт 1.21 глави 1 Розділу IV , ППБУ).

15. Не забезпечено захист будівель: приміщення ринку з добудовою (м'ясний павільйон), приміщення заготівельного пункту, службового приміщення, приміщення магазину та приміщення камери схову, підсобних приміщень та приміщень гаражів ринку від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів. (пункт 1.21 глави 1 Розділу IV , ППБУ).

16. Приміщення нежитлової будівлі (молочний павільйон) не забезпечені необхідною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасниками). (пункт 3.6 глави 3 Розділу V, ППБУ).

17. Не проведено технічне обслуговування вогнегасників, які знаходяться в підсобних приміщеннях ринку. (пункт 3.17 глави 3 Розділу V, ППБУ).

18. Не встановлено на об'єкті відповідним наказом (розпорядженням) протипожежний режим. (глави 3 Розділу V, ППБУ).

19. Для кожного приміщення ринку не розроблені інструкцію про заходи пожежної безпеки та не вивішені на видимих місцях (пункт 4 Розділу ІІ, ППБУ).

20. Посадовими особами не пройдено навчання з питань пожежної безпеки у порядку встановленому постановою КМУ від 26.07.2013 року № 444 «Про затвердження порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях» (пункт 4 Розділу ІІ, ППБУ).

21. В приміщенні магазину нежитлової будівлі (молочний павільйон) допускається торгівля піротехнічними виробами. (пункт 6 Розділу ІІІ, Правила пожежної безпеки на ринках України).

Разом з тим, судом встановлено, що 11 жовтня 2018 року, тобто у період розгляду цієї адміністративної справи в суді першої інстанції, ТзОВ «Ковельський госпрозрахунковий ринок» звернувся до позивача з проханням провести повторну позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

На підставі наказу Ковельського МРВ УДСНС України у Волинській області від 19 жовтня 2018 року № 33 «Про проведення перевірок» та посвідчення на проведення перевірки від 19 жовтня 2018 року № 314, головним інспектором Ковельського МРВ УДСНС України у Волинській області проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, ТзОВ «Ковельський госпрозрахунковий ринок», про що складено акт позапланової перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки ТзОВ «Ковельський госпрозрахунковий ринок» від 22 жовтня 2018 року № 304.

Під час вказаної позапланової перевірки з'ясовувалися лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її здійснення, тобто, перевірено, чи усунуті ті порушення, що були виявлені в ході позапланової перевірки, яка здійснювалась у липні-серпні 2018 року.

З акта перевірки від 22 жовтня 2018 року № 304 вбачається, що адміністрацією відповідача усунуто більшість виявлених порушень (15 із 21 порушень).

Перевіркою встановлено, що залишилось не усунутим 6 порушень: 1) Кількість та розміщення тимчасових споруд, контейнерів, кіосків та торгівельних місць не відповідає розробленій та узгодженій схемі розміщення; 2) не узгоджена схема розміщення тимчасових споруд, контейнерів, кіосків та торговельних місць на частину території ринку (частина земельної ділянки площею 5800 метрів квадратних); 3) Кіоски (павільйони) та контейнери розміщені таким чином, що їх кількість в одній групі двосмугового торговельного ряду перевищує 20 одиниць, а односмугового - 10 одиниць; 4) Між окремими групами кіосків (павільйонів) та контейнерів влаштовані поздовжні та поперечні проходи (проїзди) завширшки менше 4 метрів у просвіті з урахуванням відкритих дверей, виступаючих конструкцій, а також торговельного обладнання; 5) Встановлено окремі ряди кіосків (павільйонів), контейнерів, тимчасових споруд на відстані менше 10 метрів від капітальних будівель та споруд; 6) Допускається розміщення товару та торговельного обладнання на шляхах евакуації і в проходах на території ринку.

Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову суд першої інстанції дійшов висновку, що більшість порушень, які зазначені в актах № 208 від 03 серпня 2018 року та № 304 від 22 жовтня 2018 року відповідачем усунуто, а решта не пов'язана зі створенням реальної загрози життю та здоров'ю людей, відтак необхідність у повному зупиненні роботи ТзОВ «Ковельський госпрозрахунковий ринок» до повного усунення виявлених порушень відсутня. Крім того, суд першої інстанції зазначив, що зупинення експлуатації ринку призведе до позбавлення роботи фізичних осіб-підприємців, що може призвести до соціального напруження в місті, протестів та інших негативних наслідків.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, зважаючи на наступні обставини.

Згідно з Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16 січня 2013 року № 20/2013 «Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій», Державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України, одним з основних завдань якого є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, що забезпечується безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Абзац 1 ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» зазначає, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Частиною 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Згідно з ч. 1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення

Відповідно до ст.70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Згідно з частиною 2 цієї статті повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Згідно з частиною другою статті 51 та частиною 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної та пожежної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Відповідно до пунктів 26, 33, 43 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров'ю людини; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов'язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об'єктах, а також у суб'єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Суд зазначає, що в контексті вищенаведених норм настання реальної загрози життю та здоров'ю людей слід пов'язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Враховуючи те, що заходи реагування застосовуються судом за позовом органу державного нагляду, останній повинен обґрунтувати наявність підстав для цього, тобто вказати та довести, що виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а також необхідність застосування конкретного заходу реагування залежно від характеру порушень та ступеню їх небезпеки.

Разом з тим, системно аналізуючи положення частини п'ятої статті 4 Закону №877-V та статей 68, 70 Кодексу цивільного захисту України, суд також приходить до висновку, що цими правовими нормами установлена можливість застосування як органом державного нагляду, так і судом різних заходів реагування за одні й ті самі порушення, при цьому критерієм їх розмежування є створення такими порушеннями загрози життю та здоров'ю людей і саме наявність такої загрози надає можливість для застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Як уже зазначалось повторною перевіркою від 22 жовтня 2018 року встановлено, що адміністрацією не усунуто усіх виявлених порушень (лише 15 із 21 порушення).

Отже, на переконання апеляційного суду має місце, недотримання відповідачем вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і цивільного захисту. Високий ступінь небезпечності зазначених в акті перевірки порушень, свідчать, що їх наявність є реальним ризиком виникнення надзвичайних ситуацій та створює загрозу життю та здоров`ю людей.

З огляду на те, що порушення позивачем виявлені у торгівельному ринку, який є місцем скупчення значної кількості людей, а ймовірне виникнення загрози життю та/або здоров'ю людей є реальним, з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров'ю людей та ненаданням достатніх доказів щодо усунення виявлених порушень, зазначених в акті перевірки, суд вважає, що вимоги позивача та одночасно і апелянта є обґрунтованими.

Крім цього колегія суду вважає, що посилання суду першої інстанції на порушення принципу пропорційності при застосуванні заходів реагування з виявленими порушеннями є необгрунтованим з огляду на наступне.

Вимогами ч. 2 ст. 68, ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, ч. 7 ст. Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачається застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень виключно за наявності порушень правил пожежної безпеки, які створюють загрозу для життя і здоров`я людей.

Згідно практики Європейського суду з прав людини оцінка додержання статті 1 Першого протоколу спирається на «справедливу рівновагу (баланс)» між інтересами держави (суспільства), пов'язаними з втручанням у право власності, й інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання (рішення в справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»).

Однак цей баланс не варто розуміти як необхідність обов'язкового досягнення «соціальної справедливості» у кожній конкретній справі. Зазначений критерій означає, що повинно бути розумне співвідношення (іншими словами - обґрунтована пропорційність) між метою, якої передбачається досягти, та засобами, що для цього використовуються. «Справедливого балансу» не буде дотримано, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення в справі «Трегубенко проти України»).

Тобто порушення статті 1 Першого протоколу становить не саме по собі ущемлення прав особи, а наявний істотний дисбаланс між заходами, вжитими для забезпечення загальних інтересів суспільства, та потребою захищати право особи на мирне володіння своїм майном (рішення від 23.01.2014 в справі «East/West Alliance Limited» проти України»).

У пошуках «справедливої рівноваги» Європейський суд з прав людини враховує велику кількість різноманітних чинників. Але й у цих питання (як і в питаннях наявності «суспільного інтересу») також визнає за державою достатньо широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах (рішення в справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції», рішення від 22 січня 2009 року в справі «Булвес проти Болгарії»).

Додатково апеляційний суд зазначає, що зупинення діяльності є тимчасовим заходом, а його тривалість обумовлена своєчасним виконанням особою вимог державного органу щодо пожежної та техногенної безпеки. Суд погоджується з твердженням відповідача, що ринок є місцем праці для значної кількості осіб, разом з тим реалізація права на заняття підприємницькою та трудовою діяльністю не є визначальним, коли мова йде про забезпечення безпеки життя та здоров'я людей. Можливі обмеження відповідача в здійсненні ним основної діяльності за наслідками застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), не можуть бути співрозмірними із гарантуваними державою правами людини на життя і здоров'я, особисту безпеку, які є найвищою соціальною цінністю, а їх забезпечення - головним обов'язком держави.

Застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об'єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які об'єктивно створюють загрозу життю та здоров'ю людей, та можуть бути усунуті. Тривалість цього заходу напряму залежить від волі та своєчасності виконанням особою вимог державного органу щодо пожежної та техногенної безпеки.

Що стосується конкретних обставин справи, то заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації приміщень слід застосувати судом з метою попередження негативних наслідків, які можуть настати за наявних умов існування реальної загрози життю та здоров'ю людей.

З огляду на встановлене колегія суддів вважає, що існують очевидні підстави для задоволення позову шляхом застосування заходу реагування у вигляді зупинення експлуатації території, будівель, приміщень та споруд за адресою Волинська область, м.Ковель, бульвар Лесі Українки, 43 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Відповідно до ст. 317 КАС України суд апеляційної інстанції скасовує судове рішення та ухвалює нове, коли має місце неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність таких обставин, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи чи питання.

Зважаючи на викладене вище, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було частково неправильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з порушенням норм матеріального права з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, а тому апеляційну скаргу слід задовольнити і рішення суду першої інстанції - скасувати та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Щодо розподілу судових витрат, то такий у відповідності до ст.139 КАС України не здійснюється.

Керуючись ст. 139, 229, 243, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, -

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Волинській області задовольнити, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2018 року у справі № 0340/1717/18 - скасувати та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді зупинення Товариством з обмеженою відповідальністю «Ковельський госпрозрахунковий ринок» () експлуатації: території, будівель, приміщень та споруд за адресою Волинська область, м.Ковель, по бульвару Лесі Українки, 43 до повного усунення порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення, у разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. І. Довга
судді І. І. Запотічний
В. П. Сапіга
Повне судове рішення складено 14 березня 2019 року.