Справа № 320/735/19
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2019-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

11 березня 2019 року м. Київ № 320/735/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши позовну заяву гр. ОСОБА_1 до голови Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації Клименка Юрія Васильовича, відділу агропромислового розвитку Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації, треті особи: Державне підприємство "Переяслав-Хмельницький державний агролісгосп", відділ з питань державної реєстрації та надання адміністративних послуг Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації, про визнання протиправними дій, скасування наказів, зобов'язання вчинити дії ,-

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся гр. ОСОБА_1 з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати доручення голови Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації № 30-1 від 06.09.2018 щодо припинення юридичної особи шляхом ліквідації - Державне підприємство Переяслав-Хмельницький державний агролісгосп;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника відділу агропромислового розвитку Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації № 12 від 06.09.2018 про ліквідацію Переяслав-Хмельницького державного агролісгоспу;

- визнати протиправним та скасувати наказ в.о. начальника відділу агропромислового розвитку Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації № 18 від 26.10.2018 про ліквідацію Переяслав-Хмельницького державного агролісгоспу;

- визнати протиправним та скасувати розпорядженн Голови Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації № 627 від 27.09.2018 "Про скасування наказу начальника відділу агропромислового розвитку Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації від 11.09.2018 № 13 "Про скасування наказу від 06.09.2018 № 12 "Про ліквідацію Переяслав-Хмельницього державного агролісгоспу".

- відмінити державну реєстрацію припинення Державного підприємства "Переяслав-Хмельницький державний агролісгосп" (код ЄДРПОУ - 31383632);

- зобов'язати відділ з питань державної реєстрації та надання адміністративних послуг Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації вчинити необхідні дії з метою державної реєстрації в Єдиному державному реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відміни державної реєстрації припинення Державного підприємства "Переяслав-Хмельницький державний агролісгосп" (код ЄДРПОУ - 31383632);

- визнати дії голови Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації протиправними та зобов'язати його утриматися від вчинення протиправних дій, спрямованих на втручання в господарську діяльність Державного підприємства "Переяслав-Хмельницький державний агролісгосп" (код ЄДРПОУ - 31383632).

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.02.2019 позовну заяву залишено без руху та надано термін для усунення недоліків позовної заяви, а саме: позивачу необхідно було надати обґрунтування, зокрема, щодо порушення його прав як фізичної особи оскаржуваними рішеннями, наявності публічно-правового спору між сторонами та які саме владні управлінські функції виконували відповідачі при прийнятті оскаржуваних рішень, являючись органом управління майном ДП «Переяслав-Хмельницький державний лісгосп».

Позивачем 06.03.2019 на виконання ухвали суду від 22.02.2019 надано уточнену позовну заяву, в якій позивач, зазначаючи себе директором ДП «Переяслав-Хмельницький державний агролісгосп», вказує, що оскаржуваними рішеннями порушено його права як фізичної особи.

Розглянувши позовну заяву, уточнену позовну заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку, що даний позов не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства у зв'язку з наступним.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно ст. 3 КАС України порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Повноваження адміністративних судів щодо розгляду справ адміністративної юрисдикції, порядок звернення до адміністративних судів і порядок здійснення адміністративного судочинства визначаються Кодексом адміністративного судочинства України.

Згідно п. 1, 2 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому:

- хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або

- хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

- хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи;

Згідно ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Разом з тим, неправильним є поширення юрисдикції адміністративних судів на той чи інший спір тільки тому, що відповідачем у справі є суб'єкт владних повноважень, а предметом перегляду - його акт індивідуальної дії. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Як слідує зі змісту позовної заяви, позивач вважає, що суб'єктом владних повноважень з порушенням визначеної законодавством процедури прийнято рішення «Про ліквідацію Переяслав-Хмельницього державного агролісгоспу».

Крім того, як зазначив позивач у позовній заяві та в уточненій позовній заяві, порушення його прав як фізичної особи оскаржуваними рішеннями полягають у тому, що відповідачі, ототожнюючи його діяльність як директора з діяльністю цілого підприємства, ініціювали процедуру ліквідації ДП «Переяслав-Хмельницький державний агролісгосп», чим незаконно відсторонили його від здійснення повноважень з метою перешкоджання у встановленні незаконного заволодіння землями лісового фонду.

Отже, виникнення спірних правовідносин обумовлено неможливістю позивача вчиняти дії як директора у зв'язку із припиненням підприємства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 110 ЦК України юридична особа ліквідується за рішенням її учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, в тому числі у зв'язку із закінченням строку, на який було створено юридичну особу, досягненням мети, для якої її створено, а також в інших випадках, передбачених установчими документами.

Спір про ліквідацію юридичної особи є спором про наявність або відсутність цивільної правоздатності та господарської компетенції (можливості мати господарські права та обов'язки). Цей спір не є спором у сфері публічно-правових відносин, не є спором, що виникає із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин; не є спором, що виникає у зв'язку зі здійсненням господарської діяльності, а є спором про абстрактну можливість брати участь у конкретних правовідносинах.

При цьому процесуальне законодавство не визначає юрисдикційну належність такого спору.

Велика Палата Верховного Суду постанові від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15 та у постанові від 06.02.2019 № 462/2646/17, заповнюючи цю прогалину закону, зазначила, що подібні спори є найбільш наближеними до спорів, пов'язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, а тому повинні розглядатись за правилами господарського судочинства.

Отже, оскільки спірні правовідносини є найбільш наближеними до правовідносин, пов'язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, суд дійшов висновку, що цей спір не є публічно-правовим і має вирішуватися судами за правилами ГПК України.

При цьому визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з'ясування всіх обставин у справі з обов'язком суб'єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій, бездіяльності чи рішень, на відміну від визначального принципу господарського судочинства, який полягає у змагальності сторін. Суд, який розглянув справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції.

У п. 24 рішення у справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20 липня 2006 року Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Крім того, ЄСПЛ у справі «Занд проти Австрії» від 12 жовтня 1978 року вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з (…) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (…)». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, здійснює судовий розгляд на підставі практики, яка не передбачена законом.

За таких обставин суд дійшов висновку про необхідність відмовити позивачу у відкритті провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КАС України у разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз'яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

Отже, суд роз'яснює, що даний спір відноситься до юрисдикції господарського судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 4, 170, 171 КАС України, суд -

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом гр. ОСОБА_1 до голови Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації Клименка Юрія Васильовича, відділу агропромислового розвитку Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації, треті особи: Державне підприємство "Переяслав-Хмельницький державний агролісгосп", відділ з питань державної реєстрації та надання адміністративних послуг Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації, про визнання протиправними дій, скасування наказів, зобов'язання вчинити дії.

Роз'яснити позивачеві, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лапій С.М.