Справа № 702/1036/18
Суддя: А.В. Руденко
Дата ухвалення: 2019-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2019 року справа № 702/1036/18

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Руденко А.В., розглянувши у письмовому провадженні в спрощеному позовному провадженні без виклику учасників справи в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Лукашівської сільської ради Монастирищенського району Черкаської області про визнання дій протиправними та зобовязання розглянути по суті звернення, -

ВСТАНОВИВ:

26.12.2018 до Монастирищенського районного суду Черкаської області звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до виконавчого комітету Лукашівської сільської ради Монастирищенського району Черкаської області, в якій просить визнати дії відповідача при розгляді звернення з вх. №72 від 03.12.2018 протиправними та зобовязати розглянути по суті звернення від 03.12.2018 (вх. №72) і надати відповідь.

Ухвалою судді Монастирищенського районного суду Черкаської області Чорненької Д.С. від 26.12.2018 справу №702/1036/18 за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Лукашівської сільської ради Монастирищенського району Черкаської області про визнання дій протиправними та зобовязання розглянути по суті звернення передано на розгляд до Черкаського окружного адміністративного суду.

16.01.2019 справа №702/1036/18 надійшла до Черкаського окружного адміністративного суду та передана на розгляд судді Руденко А.В. шляхом автоматизованого розподілу.

Ухвалою суду від 21.01.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження та ухвалено розпочати розгляд справи по суті з 05.02.2019 без повідомлення учасників справи.

Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що 03.12.2018 звернувся до відповідача із заявою про видачу довідки щодо уточнення місцезнаходження земельної ділянки, виділеної під цільове призначення згідно рішення виконавчого комітету Лукашівської сільської ради №27 від 19.10.1995. 15.12.2018 позивач отримав лист відповідача про відмову у видачі довідки. Позивач вважає вказану відмову протиправною та такою, що порушує його права.

Відповідач проти позову заперечив. 01.03.2019 надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позивачу надано відповідь на звернення. За даними виконавчого комітету Лукашівської сільської ради місце проживання позивача на території Лукашівської сільської ради не зареєстровано. В розпорядженні виконавчого комітету Лукашівської сільської ради відсутні документи, що позивач є власником вказаних будівель. Тому вказана інформація не може стосуватись прав та законних інтересів позивача.

З вказаних підстав просив у задоволенні позову відмовити.

Дослідивши надані письмові докази, суд встановив наступне.

Позивач ОСОБА_1 звернувся 03.12.2018 до виконавчого комітету Лукашівської сільської ради Монастирищенського району Черкаської області із заявою, в якій просив видати довідку про те, що виділена йому земельна ділянка площею 0,25 га за рішенням виконавчого комітету Лукашівської сільської ради Монастирищенського району Черкаської області №27 від 19.10.1995, для будівництва житлового будинку та господарських будівель дійсно розташована за адресою 19110, вул. Набережна, 23, с. Лукашівка.

Відповідач листом №352 від 11.12.2018 повідомив позивача, що наявність позовів ОСОБА_1 в Монастирищенському районному суді Черкаської області щодо меж земельних ділянок вказує на наявність спору щодо прав позивача на зазначену в зверненні ділянку, факту її використання та меж ділянки. Крім цього відповідач зазначив в листі, що з метою уникнення порушення прав жителів села, відсутністю задокументованої інформації з порушеного питання відмовляє в наданні довідки та рекомендує встановлювати потрібні факти в судовому порядку.

Не погоджуючись з відмовою у видачі довідки позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного.

Відносини щодо володіння, користування і розпорядження землею врегульовані Земельним кодексом України.

Згідно частини 1 статті 791 Земельного кодексу України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об'єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Згідно частин 3, 4 статті 791 Земельного кодексу України сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.

Згідно частини 10 статті 791 Земельного кодексу України державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.

Правові, економічні та організаційні основи діяльності у сфері Державного земельного кадастру визначені Законом України «Про державний земельний кадастр» №3613-VІ від 07.07.2011. (далі Закон №3613).

Згідно статті 1 Закону №3613 державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах державного кордону України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами. Державна реєстрація земельної ділянки - внесення до Державного земельного кадастру передбачених цим Законом відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера. Кадастровий номер земельної ділянки - індивідуальна, що не повторюється на всій території України, послідовність цифр та знаків, яка присвоюється земельній ділянці під час її державної реєстрації і зберігається за нею протягом усього часу існування.

Згідно статті 10 Закону №3613 об'єктами Державного земельного кадастру є: землі в межах державного кордону України; землі в межах території адміністративно-територіальних одиниць; обмеження у використанні земель; земельна ділянка.

Згідно статті 15 Закону №3613 до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про земельні ділянки: кадастровий номер; місце розташування; опис меж; площа; міри ліній по периметру; координати поворотних точок меж; дані про прив'язку поворотних точок меж до пунктів державної геодезичної мережі; дані про якісний стан земель та про бонітування ґрунтів; відомості про інші об'єкти Державного земельного кадастру, до яких територіально (повністю або частково) входить земельна ділянка; цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель); склад угідь із зазначенням контурів будівель і споруд, їх назв; відомості про обмеження у використанні земельних ділянок; відомості про частину земельної ділянки, на яку поширюється дія сервітуту, договору суборенди земельної ділянки; нормативна грошова оцінка; інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку. Відомості про земельну ділянку містять інформацію про її власників (користувачів), зазначену в частині другій статті 30 цього Закону, зареєстровані речові права відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Таким чином, згідно вказаних приписів, Державний земельний кадастр не передбачає такі відомості, як адреса розташування земельної ділянки.

На законодавчому рівні не врегульовано визначення поняття «адреса».

Правила надання послуг поштового звязку, затверджені Кабінетом Міністрів України №270 від 05.03.2009, містять визначення поштової адреси - адреса відправника та адресата, яка зазначена на поштовому відправленні, бланку поштового переказу у спеціально призначеному для цього місці. Зазначення на поштовій картці, листі, бандеролі, відправленні для сліпих, дрібному пакеті, мішку "М", посилці, прямому контейнері, відправленні "EMS" поштової адреси і найменування відправника та адресата є ознакою поштового відправлення.

Загальнодоступний Інтернет-ресурс «Словник української мови. Академічний тлумачний словник (1970 1980)» (http://sum.in.ua/) визначає адресу як позначення місця проживання чи перебування кого-небудь або місцезнаходження чого-небудь.

Статтею 22 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VІ від 17.02.2011 визначено, що містобудівний кадастр - державна система зберігання і використання геопросторових даних про територію, адміністративно-територіальні одиниці, екологічні, інженерно-геологічні умови, інформаційних ресурсів будівельних норм, державних стандартів і правил для задоволення інформаційних потреб у плануванні територій та будівництві, формування галузевої складової державних геоінформаційних ресурсів. Містобудівний кадастр ведеться з урахуванням даних державного земельного кадастру на державному рівні, на рівні Автономної Республіки Крим, обласному та районному рівнях, рівні обласних центрів та міст обласного (республіканського Автономної Республіки Крим) значення. Порядок ведення та структура містобудівного кадастру, порядок надання інформації з містобудівного кадастру визначаються Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №559 від 25.05.2011 затверджене Положення про містобудівний кадастр. (далі Положення №559).

Згідно пункту 23 Положення №559 правову основу формування та ведення містобудівного кадастру становлять: Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності"; це Положення, а також Порядок обміну інформацією між містобудівним та державним земельним кадастрами, Положення про порядок надходження, зберігання, використання та обліку матеріалів Державного картографо-геодезичного фонду України; затверджені органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування положення про Службу містобудівного кадастру відповідного рівня (у разі утворення), про реєстри адрес, вулиць та інших поіменованих об'єктів місцевості, про інформаційні ресурси єдиної цифрової топографічної основи території; нормативно-правові акти органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування щодо визначення умов прямого доступу та встановлення категорії користувачів, що мають право на прямий доступ до інформації містобудівного кадастру.

Згідно пункту 21 Положення №559 методичні, лінгвістичні, технічні та програмні засоби повинні забезпечити автоматизоване виконання таких основних операцій в процесі створення та ведення містобудівного кадастру пошук інформації за адресою об'єкта капітального будівництва або його реєстраційним номером, координатами земельної ділянки, кадастровим номером земельної ділянки, найменуванням та реквізитами документа.

Таким чином, згідно вказаних приписів, визначено, що в містобудівному кадастрі передбачено наявність даних щодо адрес капітального будівництва, при цьому розташування земельних ділянок визначається за координатами земельної ділянки або за її кадастровим номером.

Згідно частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, виходячи з системного аналізу зазначених правових актів, суд дійшов висновку, що адреса земельній ділянці не присвоюється, натомість присвоюється обєктам нерухомого майна, тому запитувана позивачем довідка не може бути видана, у звязку з чим позовні вимоги є необгрунтованими та задоволенню не підлягають.

Керуючись статями 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 (вул. Набережна, 23, с. Лукашівка, Монастирищенський район, Черкаська область, 19110, РНОКПП НОМЕР_1) до виконавчого комітету Лукашівської сільської ради Монастирищенського району Черкаської області (вул. Бастракова, 29, с. Лукашівка, Монастирищенський район, Черкаська область, 19110, ) відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо її не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційного суду за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня підписання судового рішення.

Суддя А.В. Руденко