Справа № 804/4049/18
Суддя: Барановський Роман Анатолійович
Дата ухвалення: 2018-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2018 року Справа № 804/4049/18

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу №804/4049/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 патрульної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до ОСОБА_3 патрульної поліції України, у якому позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ №451 від 11.04.2018р. начальника ОСОБА_3 патрульної поліції Національної поліції України ОСОБА_4 про притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в невиконанні вимог пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", статті 4, пункту 1 частини 1 статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішні справ України, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460 ІV "Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України", пункту 24 наказу ОСОБА_3 патрульної поліції від 30.01.2018р. №379 "Про організацію стажування поліцейських відокремлених підрозділів в управліннях патрульної поліції в Луганській та Донецькій областях, а також в Управлінні патрульної поліції у містах Краматорську та Словянську ОСОБА_3 патрульної поліції", згідно з пунктом 5 частини 1 статті 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року №460 ІV "Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" - інспектора роти №1 батальйону №2 УПП в місті ОСОБА_5 ДПП рядового поліції ОСОБА_2 у вигляді попередження про неповну посадову відповідальність;

зобовязати ОСОБА_3 патрульної поліції Національної поліції України дорахувати ОСОБА_2 втрачене внаслідок притягнення до дисциплінарної відповідальності грошове забезпечення.

Справі за даним адміністративним позовом присвоєно єдиний унікальний номер судової справи - 804/4049/18.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.06.2018р. відкрито провадження по справі №804/4049/18 за вищезазначеним позовом та ухвалено здійснювати розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження згідно ч. 2 ст. 257 та ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України у письмовому провадженні.

Згідно ст.126 Кодексу адміністративного судочинства України сторони були належним чином повідомлені про розгляд справи №804/4049/18 у спрощеному провадженні.

В обгрунтування позовних вимог ОСОБА_2 зазначено, що підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності за оскаржуваним наказом стали результати службового розслідування, проведеного з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками Управління патрульної поліції в місті ОСОБА_5 , що виразилось у відмові виконувати наказ ОСОБА_3 «Про організацію стажування поліцейських територіальних відокремлених підрозділів ОСОБА_3 патрульної поліції в управліннях патрульної поліції в Луганській та Донецькій областях, а також в Управлінні патрульної поліції у містах Краматорську та Словянську ДПП» за №379 від 30.01.2018р. Позивач стверджує, що із рішення про направлення його на стажування він не погодився і пояснив, що не бажає проходити стажування у м.Маріуполь, оскільки не зарахований до кадрового резерву для просування на службі і не є працівником поліції, який вперше призначений на посаду керівного складу національної поліції та не призначений на нову посаду. Крім того, позивач також зауважив, що висновок службового розслідування був затверджений начальником ОСОБА_3 лише 29.03.2018р., тобто поза межами місячного строку службового розслідування відповідно до вимог п.5.2 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України №230 від 12.03.2013р.

Позиція ОСОБА_3 патрульної поліції України відображена у відзиві на позову заяву та аргументована тим, що ОСОБА_2 було призначено згідно наказу №379 від 30.01.2018р. на нову посаду, у звязку з чим доводи позивача про не надання свого бажання, не зарахування до кадрового резерву й не призначення на посаду керівного складу Національної поліції України є хибним. Відповідач зауважив, що ОСОБА_2 є поліцейським, який проходив службу в поліції та був звільнений зі служби в ОВС, а в подальшому був прийнятий на службу до поліції у встановленому порядку. Відповідач вважає, що ОСОБА_2 скоїв дисциплінарний проступок, оскільки спеціальні юридичні і моральні норми пред'являють підвищені вимоги до почуття відповідальності працівника поліції, у звязку з чим, враховуючи матеріали службового розслідування відносно останнього, підстав для скасування наказу, яким ОСОБА_2 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, на думку відповідача, немає.

Згідно наявної у матеріалах справи довідки №190 від 04.09.2018р. суддя Барановський Р.А. у період з 16.07.2018р. по 28.08.2018р. перебував у відпустці.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, судом встановлено та матеріалами справи підтверджено наступне.

На момент виникнення спірних правовідносин ОСОБА_2 проходив службу на посаді інспектора роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції в місті ОСОБА_5 ОСОБА_3 патрульної поліції (далі ОСОБА_3, ДПП).

11.04.2018р. наказом ОСОБА_3 патрульної поліції №451 на рядового поліції ОСОБА_2 інспектора роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції в м.Кривому Розі ДПП накладено дисциплінарне стягнення, а саме: попередження про неповну посадову відповідність.

Не погодившись із винесеним начальником ОСОБА_3 патрульної поліції Національної поліції України ОСОБА_4 наказом №451 від 11.04.2018р., ОСОБА_2 звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII.

У відповідності до частини першої статті 8 Закону України "Про Національну поліцію" поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

В силу частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов'язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров'я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв'язку з виконанням службових обов'язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно із частинами 1 та 2 статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно із пунктом 9 Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію", до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Згідно із статтею 1 цього Закону службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 12 Закону України "Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни може накладатися дисциплінарне стягнення, зокрема, догана.

За змістом статті 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України начальник несе персональну відповідальність за стан службової дисципліни і повинен постійно його контролювати.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Порядок накладення дисциплінарного стягнення встановлений статтею 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України.

Згідно з положеннями вказаної статті з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення.

Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.

Оголошувати дисциплінарне стягнення особі начальницького складу в присутності його підлеглих заборонено.

Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. У разі порушення службової дисципліни кількома особами дисциплінарне стягнення накладається на кожного окремо.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Вказані норми кореспондуються з положеннями Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013 №230 (надалі - Інструкція). Відповідно до п. 2.1 Інструкції, підставами для проведення службового розслідування є порушення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб рядового та начальницького складу (далі - РНС) чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України і можуть викликати суспільний резонанс.

Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника (п. 2.6 Інструкції).

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин (п. 8.1. Інструкції).

Так, підставою видання наказу про притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності став висновок службового розслідування від 29.03.2018р., за фактом порушення службової дисципліни з боку інспекторів Управління патрульної поліції в м. Кривому Розі ДПП в тому числі і ОСОБА_2

Вказаним службовим розслідуванням було встановлено, що 31.01.2018р. на виконання наказу ОСОБА_3 патрульної поліції (далі - ДПП) «Про організацію стажування поліцейських територіальних відокремлених підрозділів ДПП в управліннях патрульної поліції в Луганській та Донецькій областях, а також в Управлінні патрульної поліції в містах Краматорську та Слов'янську ДПП» за №379 від 30.01.2018р. (далі - наказ) Управлінню патрульної поліції в місті ОСОБА_5 ДПП (далі - УПП в м. Кривому Розі ДПП) наказано направити для проходження стажування до Управління патрульної поліції в Донецькій області ДПП на період з 01.02.2018р. по 01.05.2018р. наступних поліцейських підпорядкованого підрозділу:

-інспектора роти №3 батальйону №4 лейтенанта поліції ОСОБА_6;

-старшого юрисконсульта сектора правового забезпечення лейтенанта поліції ОСОБА_7;

-інспектора роти №1 батальйону №4 лейтенанта поліції ОСОБА_8;

-старшого інспектора відділу безпеки дорожнього руху лейтенанта поліції ОСОБА_9;

-інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення лейтенанта поліції ОСОБА_10;

-інспектора роти №3 батальйону №2 лейтенанта поліції ОСОБА_11;

-інспектора роти №3 батальйону №1 майора поліції ОСОБА_12;

-інспектора роти №2 батальйону №4 лейтенанта поліції ОСОБА_13;

-інспектора роти №2 батальйону №1 лейтенанта поліції ОСОБА_14;

-інспектора роти №2 батальйону №3 капрала поліції ОСОБА_15;

-інспектора роти №2 батальйону №3 рядового поліції ОСОБА_16;

-поліцейського роти №2 батальйону №2 рядового поліції ОСОБА_17;

-інспектора роти №2 батальйону №3 рядового поліції ОСОБА_18;

-інспектора роти №2 батальйону №2 рядового поліції ОСОБА_19;

-інспектора роти №1 батальйону №2 рядового поліції ОСОБА_2;

-поліцейського роти №1 батальйону №2 сержанта поліції ОСОБА_20;

-інспектора роти №1 батальйону №1 рядового поліції ОСОБА_21;

-поліцейського роти №1 батальйону №3 рядового поліції ОСОБА_22;

-інспектора роти №2 батальйону №3 молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_23.

Як зауважив у відзиві відповідач, переліку вище вказаних працівників УПП в м.Кривому Розі ДПП шість осіб відмовились від проходження стажування: в тому числі рядовий поліції ОСОБА_2

Опитаний у ході службового розслідування інспектор роти № 1 батальйону № 2 УПП в м. Кривому Розі ДПП рядовий поліції ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, в ОВС з 10.08.2011 по 04.08.2015, в НПУ з 18.02.2016 та на займаній посаді з 19.05.2016, діючих дисциплінарних стягнень не має, пояснив, що не виявив бажання проходити стажування в місті Маріуполі оскільки відповідно до наказу МВС від 24.12.2015 за № 1625 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.01.2016 за № 76/28206 розділу IX рядовий поліції ОСОБА_2 не зарахований до кадрового резерву для просування по службі, не є працівником поліції який вперше призначений на посаду керівного складу Національної поліції та не призначається на нову посаду.

Також відповідно до листа Національної поліції України від 03.08.2017р. за №8411/01/12-2017 рядовий поліції ОСОБА_2 не проходить службу в підрозділі патрульної служби поліції особливого призначення, а також не виявляє бажання на проходження стажування. Повідомлення про стажування було за два дні до виїзду та мало помилки в даті та прізвищі рядового поліції ОСОБА_2, умов для проживання та можливості потрапити до місця проходження стажування забезпечено не було.

Опитаний у ході службового розслідування старший інспектор з особливих доручень відділу кадрового забезпечення УПП в м. Кривому Розі ДПП майор поліції ОСОБА_24, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, в ОВС з 17.02.2003 по 07.11.2015, в НПУ з 07.11.2015 та на займаній посаді з 31.01.2017, діючих дисциплінарних стягнень не має, пояснив, що згідно листа Національної поліції України від 13.12.2017 за №13843/01/12-2017 29.01.2018 було підготовлено список працівників УПП в м.Кривому Розі ДПП, які підлягають направленню до Донецької та Луганської області для проходження стажування на відповідних посадах та направлено до Управління кадрового забезпечення ОСОБА_3 патрульної поліції.

ОСОБА_3 патрульної поліції Національної поліції України від 12.02.2018 за №1592/41/4/01/2018 «Про направлення листа» НП від 26.01.2018 за № 1053/01/12-2018 «Про організацію проведення стажування в системі Національної поліції України до відділу кадрового забезпечення УПП в м. Кривому Розі ДПП надійшов 18.02.2018.

Під час складання списку майор поліції ОСОБА_24С не користувався Положенням про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України №1625 від 24.12.2015р., зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 16.01.2016р. за №76/28206.

Також відділом кадрового забезпечення УПП в м.Кривому Розі ДПП надано довідку про те, що поліцейський роти №2 батальйону №3 УПП в м.Кривому Розі ДПП рядовий поліції ОСОБА_16, поліцейський роти №2 батальйону №3 УПП в м.Кривому Розі ДПП капрал поліції ОСОБА_15, поліцейський роти №2 батальйону №2 УПП в м.Кривому Розі ДПП рядовий поліції ОСОБА_17, інспектор роти №1 батальйону №2 УПП в м. Кривому Розі ДПП рядовий поліції ОСОБА_2, інспектор роти №1 батальйону №1 УПП в м.Кривому Розі ДПП рядовий поліції ОСОБА_21 та інспектор роти №2 батальйону №3 УПП в м.Кривому Розі ДПП молодший лейтенант поліції ОСОБА_23 у кадровому резерві УПП в м.Кривому Розі ДПП не перебувають, на керівних посадах не перебувають, рапортів на призначення на нову посаду до відділу кадрового забезпечення від вище вказаних працівників не надходило.

Відповідно до частини 2 розділу IX, Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України №1625 від 24.12.2015р., зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 16.01.2016р. за №76/28206, стажування проходять:

-працівники поліції, які зараховані до кадрового резерву - для просування по службі;

-працівники поліції, які вперше призначений на посаду керівного складу Національної поліції України;

-інші працівники поліції - при призначенні на нову посаду.

Водночас, з огляду на те, що ОСОБА_2 призначено на нову посаду, то наведені останній у позовній обґрунтування про відсутність у нього відповідного обовязку з огляду на те, що позивач не надавав свого бажання, не зарахований до кадрового резерву, не призначений вперше на посаду керівного складу Національної поліції України не знайшли свого підтвердження.

Відповідно до листа ОСОБА_3 патрульної поліції Національної поліції України від 12.02.2018р. за №1592/41/4/01/2018 листи Національної поліції України від 19.01.2018р. №802/01/12/-2018 «Про відкликання листа» та від 26.01.2018р. №1052/01/12-2018 «Про відкликання листа» листи НПУ від 03.08.2017р. №8411/01/12-2017 «Про кадрові призначення в системі Національної поліції України» та від 13.12.2017р. № 13843/01/12-2017 «Про кадрові призначення в системі Національної поліції України» є відкликаними.

Водночас, як зауважив відповідач, для інформування підпорядкованого особового складу направлено лист Національної поліції України від 26.01.2018р. №1053/01/12-2918 «Про організацію проведення стажування в системі Національної поліції України».

Також в даному листі в строк до 28.11.2018р. прохання направити до ОСОБА_3 патрульної поліції списки поліцейських, які відповідно до пункту 4 зазначеного листа підлягають направленню в управління патрульної поліції в Донецькій та Луганській областях ДПП для проходження стажування на відповідних посадах.

Відповідно до пункту 1 та 4 листа ОСОБА_3 патрульної поліції Національної поліції України від 26.01.2018р. за №1053/01/12-2018 «Про організацію проведення стажування в системі Національної поліції України», стажування організовується згідно з вимогами Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затвердженого наказом МВС від 24.12.2015р. за № 1625 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.01.2016р. за № 76/28206 та першочергово звертаючи увагу на категорію осіб, а саме:

-поліцейських, які проходили службу в поліції та були звільнені зі служби в поліції за різними підставами, а в подальшому поновлені в судовому порядку чи прийняті на службу до поліції в установленому порядку;

-поліцейських, з числа колишніх працівників міліції та військовослужбовців Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Національної гвардії України, Управління державної охорони, Цивільної оборони України, внутрішніх військ Міністерства внутрішніх справ України та інших військових формуваннях, утворених відповідно до закону, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки, Державної спеціальної служби транспорту або інших працівників правоохоронних органів, які мали спеціальне звання, класні чини та які службу в поліції не проходили, та були прийняті на службу до поліції в установленому законному порядку;

-поліцейських, які були відряджені до державних (міждержавних) органів, установ та організацій із залишенням на службі в поліції або набули статус відряджених до таких органів із залишенням на службі в поліції, не проходили атестування та в подальшому направлені для подальшого проходження служби в органах та підрозділах Національної поліції.

Відповідно до послужного списку ОСОБА_2 проходив службу на посаді начальника відділення СПС та 04.08.2015р. останнього було звільнено з органів ДКВС в запас Збройних Сил України за п. 64 «ж» Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органах внутрішніх справ (далі ОВС).

Після чого відповідно до наказу №37 від 19.05.2016р. ОСОБА_3 патрульної поліції позивача було прийнято до Національної поліції.

Отже, ОСОБА_2 є поліцейським, який проходив службу в поліції та був звільнений зі служби в ОВС, а в подальшому прийнятий на службу до поліції в установленому порядку.

Згідно зі ст. 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Також ст. 2 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» передбачено, що дисциплінарний проступок -невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Відповідно до ст. 4 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2016р., наказ є формою реалізації службових повноважень особи начальницького складу, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа, якій належить його виконувати.

Скасувати наказ має право тільки начальник, який видав відповідний наказ, або старший прямий начальник.

Накази повинні бути законними, зрозумілими і виконуватися беззаперечно, точно та у визначений строк.

У разі одержання наказу, який суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що повинен негайно проінформувати начальника, який віддав наказ, а в разі підтвердження цього наказу - письмово проінформувати старшого прямого начальника.

Отже, як вбачається з матеріалів справи, позивачу стало відомо про видання наказу №379 від 30.01.2018р. - 31.01.2018р., однак ОСОБА_2 не проінформував начальника про те, що наказ №379 від 30.01.2018р. ОСОБА_3 на його думку є незаконним.

Натомість, як зазначає у відзиві відповідач, позивач не виконав відповідний наказ, не повідомивши про причини невиконання даного наказу.

Таким чином, з наведеного слідує, що в ході службового розслідування вірно було встановлено, що рядовий поліції рядовий поліції ОСОБА_2, інспектор роти № 1 батальйону № 1 УПП в м. Кривому Розі ОСОБА_3 патрульної поліції в м. Кривому Розі ДПП вчинив дисциплінарний проступок, який виразився у відмові виконувати наказ ОСОБА_3 патрульної поліції № 379 від 30.01.2018 «Про організацію стажування поліцейських територіальних відокремлених підрозділів ДПП в управліннях патрульної поліції в Луганській та Донецькій областях, а також в Управлінні патрульної поліції в містах Краматорську та Слов'янську ДПП».

Частиною 1, ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський зобов'язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Частиною 2, ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов'язаний професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність у порядку та на підставах, передбачених Дисциплінарним статутом Національної поліції України, який затверджується законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Аналіз норм законодавства, регулюючих питання дотримання службової дисципліни особою рядового або начальницького складу, свідчить, що поняття службова дисципліна включає у себе не лише обов'язок особи належним чином виконувати свої службові обов'язки, а і обов'язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Разом з тим відповідно до п. 1, ч. 1, ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників.

Також відповідно до п.п. 1 ч. 1 ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затверджених Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Положення ст.ст. 8, 18 Закону України Про Національну поліцію та Правил етичної поведінки поліцейських покладають на поліцейського обов'язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Факт порушення строків проведення службового розслідування відносно ОСОБА_2 відповідач заперечив, зауваживши, що жодного наказу про продовження проведення службового розслідування бути не може, оскільки відповідно до Інструкції про проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС №230 від 12.03.2013р. службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником.

У разі необхідності за мотивованим рапортом (доповідною запискою) виконавця або голови комісії визначений строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення.

Завершення службового розслідування визначається датою затвердження начальником, який призначив службове розслідування, висновку за результатами службового розслідування (далі - висновок службового розслідування).

Якщо вину особи РНС повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення.

Відповідно до п.5.1 Інструкції службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності за мотивованим рапортом (доповідною запискою) виконавця або голови комісії визначений строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Відповідно до п. 5.2, п. 5.3 Інструкції початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення. Завершення службового розслідування визначається датою затвердження начальником, який призначив службове розслідування, висновку за результатами службового розслідування.

Отже, оскільки Наказ начальника ДПП про призначення та проведення службового розслідування було видано за №436 від 02.02.2018 р., датою початку службового розслідування є 02.02.2018р., а кінцевою датою службового розслідування (складання висновку) є 02.03.2018 р.

Висновок службового розслідування затверджено начальником ДПП полковником поліції ОСОБА_4 29.03.2018 р., а отже у строк.

Наказ про призначення службового розслідування позивачем не оскаржувався.

Відповідно до ст. 7 дисциплінарного статуту поліцейський зобов'язаний дотримуватися норм професійної та службової етики. Відповідно до п.2 ч. 1 метою правил є Урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Оцінивши доводи сторін на підтвердження свої обґрунтувань, суд відхиляє посилання позивача на відсутність відмітки про реєстрацію документу на рапорті командира полку ПП в м. Кривий Ріг ДПП в Дніпропетровській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_25 від 28.02.2018 р. про порушення питання про продовження строку службового розслідування, як на доказ допущених відповідачем порушень, оскільки, на вказаному рапорті, як на внутрішньому документі департаменту була проставлена резолюція дозволяю з проставленням підпису та прізвища уповноваженої особи у відповідності до Порядку організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженого Міністерством юстиції України 18.06.2015 р. № 1000/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 червня 2015 р. за № 736/27181, що підтверджується матеріалами справи.

Положення Інструкції не передбачають винесення окремого наказу на продовження строку проведення службового розслідування, як і не вимагають обовязкової реєстрації вхідної/вихідної кореспонденції щодо руху внутрішньої документації поліції.

Разом з тим, частиною 2 ст.16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII зазначено, що у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. Проте, Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII набрав чинності лише 07.10.2018 р., службове розслідування відносно позивача здійснювалося на підставі норм Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України від 22 лютого 2006 року N 3460-IV, в якому така чітка норма відсутня.

Викладене, серед іншого, також спростовує посилання позивача на ч.3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в обґрунтування відсутності у вказаній нормі дисциплінарного стягнення, до якого його було притягнуто. У п.5 ст.12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України від 22 лютого 2006 року N 3460-IV вказано: на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: попередження про неповну посадову відповідність.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що в статті 4 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України від 22 лютого 2006 року N 3460-IV вказано: наказ є формою реалізації службових повноважень особи начальницького складу, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа, якій належить його виконати. Накази можуть даватись як в усній, так і в письмовій формі.

Таким чином, відсутність наказу про продовження строку проведення службового розслідування за наявності такої можливості та необхідності, що в даному випадку встановлено судом, та з огляду на відсутність норм щодо його обовязковості, не може враховуватися як достатній та належний доказ при розгляді даної справи на підтвердження позовних вимог, так само як і відсутність відмітки про реєстрацію документу на рапорті командира полку ПП в м. Кривий Ріг ДПП в Дніпропетровській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_25 від 28.02.2018 р. про порушення питання про продовження строку службового розслідування.

Отже, позивач помилково вважає, що в матеріалах справи повинен бути наказ про продовження строку службового розслідування, оскільки видання такого наказу не передбачено жодним нормативно правовим актом.

Суд особливо звертає увагу, що позовна заява та пояснення представника позивача у судовому засіданні вказують лише на процедурні порушення при проведенні службового розслідування, за наслідками якого його притягнено до дисциплінарної відповідальності, що не спростовує наявності вчинення ОСОБА_2 такого порушення.

Підсумовуючи вищенаведене, можна дійти до висновку, що при накладенні на ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну посадову відповідність було враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяну шкоду, попередню поведінку позивача та ставлення до виконання службових обов'язків, у звязку з чим суд не вбачає правових підстав для визнання протиправним та скасування спірного наказу про притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та, відповідно, задоволення заявлених позивачем вимог.

Крім того, оскільки суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_2 щодо визнання протиправним та скасування наказу начальника ОСОБА_3 патрульної поліції Національної поліції України ОСОБА_4 за №451 від 11.04.2018р. про притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності, то заявлені ОСОБА_2 до суду позовні вимоги щодо зобовязання відповідача донарахувати позивачу втрачене внаслідок притягнення до дисциплінарної відповідальності грошове забезпечення, які є похідними від вищевказаних - також не підлягають задоволенню.

Таким чином, надаючи оцінку оскаржуваному наказу, суд зазначає, згідно частини 2 статті 6 та частини 2 статті 19 Конституції України - органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, безсторонньо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення неупереджено, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Отже, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов'язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Суд вважає, що ОСОБА_3 патрульної поліції України надано достатні докази, які свідчать про те, що оскаржуваний наказ прийнято в межах повноважень відповідача та у спосіб, що передбачений Конституцією та Законами України, обґрунтовано та правомірно.

Натомість, позивачем не надано належних та достатніх доказів щодо неправомірності та необґрунтованості оскаржуваного наказу.

З огляду на вищенаведене, суд доходить до висновку про необґрунтованість заявлених ОСОБА_2 до суду позовних вимог та необхідність відмови у їх задоволенні.

Підстави для розподілу судових витрат у відповідності до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України - у суду відсутні.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 (зазначене позивачем у позовній заяві місце проживання/перебування: 50083, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Колочевського, 125/64; РНОКПП НОМЕР_1) до ОСОБА_3 патрульної поліції України (місцезнаходження: 03049, м.Київ, вул. Федора Ернста, 3; ) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити певні дії відмовити повністю.

Копію рішення суду направити учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_1