Справа № 320/1139/19
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2019-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 березня 2019 року м. Київ № 320/1139/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Горобцова Я.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали Селянського (фермерського) господарства "Гумінське" до Заступника начальника Кагарлицького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Барченко Діани Юріївни про визнання протиправною та скасування постанови,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Селянського (фермерського) господарства "Гумінське" до Заступника начальника Кагарлицького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Барченко Діани Юріївни, в якому позивач просить суд визнати протиправною та скасувати в повному обсязі постанову від 22.02.2018 заступника начальника Кагарлицького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Барченко Діани Юріївни про стягнення виконавчого збору в розмірі 14892,00 грн. з позивача.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Водночас, частиною третьою статі 287 КАС України визначено, що відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

Однак, як убачається з позовної заяви, відповідачем у ній зазначено Заступника начальника Кагарлицького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Барченко Діану Юріївну, що суперечить вимогам ч. 3 ст. 287 КАС України.

Крім того, в позовній заяві позивачем заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, відповідно до ч.1 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

За приписами ч. 2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду, зокрема, у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Як слідує з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З матеріалів позовної заяви слідує, що позивач оскаржує постанову постанову від 22.02.2018 заступника начальника Кагарлицького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Барченко Діани Юріївни про стягнення виконавчого збору в розмірі 14892,00 грн.

В обгрунтування заяви про поновлення строку звернення до суду позивач зазначив, що СФГ "Гумінське" вчасно звернулося до суду загальної юрисдикції зі скаргою на неправомірне рішення державного виконавця. 11 червня 2018 року Апеляційний суд Київської області своєю постановою визначив підсудність такої скарги саме суду загальної юрисдикції. Проте, 04.02.2019 Київський апеляційний суд виніс постанову, якою провадження у справі №75368/370/18 закрив. Зазначив, що скарга СФГ "Гумінське" на постанову державного виконавця про стягнення виконавчого збору від 22.02.2018 має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

Кодексом адміністративного судочинства України передбачено обчислення строків звернення до суду з моменту коли особа дізналася, або могла дізнатися про порушення її прав.

Як убачається з тексту постанови Київського апеляційного суду від 04.02.2019 представник Селянського (фермерського) господарства "Гумінське" в судовому засіданні під час оголошення тексту постанови був відсутній, однак жодних документів на підтвердження дати коли позивач дізнався про неї до Київського окружного адміністративного суду подано не було.

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені недоліки позовної заяви мають бути усунуті шляхом подання до суду:

- позовної заяви оформленої відповідно до статті 160 КАС, а також надання її копії відповідно до кількості учасників справи, зокрема, подання позовної заяви із уточненими позовними вимогами у відповідності до частини третьої ст. 287 КАС України;

- документів на підтвердження дати, коли позивач дізнався про постанову Київського апеляційного суду від 04.02.2019 в цивільній справі №75368/370/18.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв'язку з чим суд, враховуючи положення статті 169 КАС України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та встановити строк для усунення недоліків позовної заяви.

Принагідно суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов'язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі. Позаяк, законодавством чітко встановлено наслідки невиконання таких вимог, а саме постановлення судом ухвали про залишання позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя

у х в а л и в:

Залишити без руху позовну заяву Селянського (фермерського) господарства "Гумінське" до Заступника начальника Кагарлицького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Барченко Діани Юріївни про визнання протиправною та скасування постанови.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз'яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.