Справа № 580/907/19
Суддя: П.Г. Паламар
Дата ухвалення: 2019-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 березня 2019 року справа № 580/907/19

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Паламар П.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради про визнання протиправними дій та зобов'язати вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

18.03.2019 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (АДРЕСА_1; далі - позивач) з позовом до Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради (18005, м. Черкаси, бул. Шевченка, 307; далі - відповідач), в якому просить:

-визнати протиправними дії Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради щодо відмови в призначенні житлової субсидії - ОСОБА_1, прийнятої за результатами розгляду заяви про призначення житлової субсидії від 22.10.2018;

-скасувати рішення Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради від 08.01.2019 щодо відмови у призначенні житловою субсидії - ОСОБА_1, прийнятого за результатами розгляду заяви про призначення житлової субсидії від 22.10.2018;

-зобов'язати Департамент соціальної політики Черкаської міської ради повторно розглянути заяву про призначення житлової субсидії від 22.10.2018.

Ознайомившись із позовною заявою, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 160-161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а тому повинна бути залишена без руху з нижче зазначених підстав.

Частиною 2 статті 160 КАС України унормовано, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КАС України, кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.

За приписами ч. 1 ст. 43 КАС України, здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Позовна заява подана від імені ОСОБА_1, однак до суду не надано належним чином завірених доказів адміністративно-процесуальної правоздатності (копія паспорта та ідентифікаційного номеру).

Згідно, ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно адміністративного позову, позивач посилається на відсутність акту обстеження матеріально-побутових умов домогосподарства у відповідача, однак всупереч вимогам процесуального Закону, до суду дані докази надані не були.

Приписами ч. 5 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про витребування доказів.

Так, в прохальній частині адміністративного позову заявлено клопотання про витребування у відповідача акт обстеження матеріально-побутових умов домогосподарства за адресою: АДРЕСА_2.

Мотивації в обгрунтування зазначеного клопотання не зазначено.

З даного приводу, суддя зазначає, що ч. 1, 2 ст. 80 КАС України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено, заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

У поданих додатках до адміністративного позову, відсутні дані про вжиття позивачем заходів щодо отримання доказів та відмови відповідача в наданні останніх.

Таким чином, суд вважає, що клопотання позивача про витребовування доказів є передчасним, оскільки у відповідності до норм Закону, факт неможливості надання певних документів пов'язується з діями щодо їх отримання.

Отже, позивачу на підтвердження обґрунтування своїх вимог, необхідно надати зазначені докази.

Згідно ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (надалі - Закон № 3674).

Частиною 2 ст. 4 Закону №3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою розмір ставки судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23 листопада 2018 року № 2629-VIII встановлено розмір прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб на 2019 рік, а саме у місячному розмірі з 1 січня - 1921грн.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивачем одночасно заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Відповідно до п. 3 ст. 6 Закону №3674-VI, у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, розмір судового збору за подання позивачами до адміністративного суду вказаного позову становить 1536 грн. 80 коп. кожним (1921грн. х 0,4 = 768 грн. 40 коп. (ставка судового збору за позовну вимогу немайнового характеру) х 2 позовні вимоги немайнового характеру).

Позивач в позовній заяві зазначає про звільнення його від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", як учасника бойових дій, що підтверджено довідкою Черкаського зонального відділу військової служби правопорядку від 01.10.2018 №91 про безпосередню участь особи в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України.

Однак, відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 6 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", особам, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (далі - АТО) в зонах її проведення, може бути надано статус учасника бойових дій. Для цього Кабінет Міністрів України розробив і затвердив Порядок надання та позбавлення статусу учасника бойових дій осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення чи у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення від 20.08.2014 №413, у п. 9 якого зазначено, що у разі ухвалення рішення про присвоєння особі такого статусу їй видають посвідчення учасника бойових дій і нагрудний знак.

Тобто, факт присвоєння фізичній особі статусу учасника бойових дій засвідчується тільки відповідним посвідченням (форму наведено в постанові КМУ від 12.05.1994 р. № 302). Інші документи (довідки, витяги про участь особи в АТО тощо) є лише підставою для присвоєння особі такого статусу.

Суддя зазначає, що позивачем не наведено наявності підстав для звільнення від сплати судового збору.

Отже, позивачу необхідно надати суду належний доказ доплати (перерахування) судового збору в розмірі 1536,8 грн.

Частиною 7 ст. 161 КАС України встановлено, що до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Позивач оспорюючи рішення Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради від 08.01.2019 щодо відмови у призначенні житловою субсидії, не надав суду належним чином завірену його копію.

Таким чином, позивача необхідно надати належним чином завірену копію спірного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради про визнання протиправними дій та зобов'язати вчинити дії - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк тривалістю десять днів з моменту отримання копії даної ухвали, протягом якого останній має усунути недоліки позовної заяви.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.Г. Паламар