Справа № 826/12191/18
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

13 березня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Кузьмишиної О.М.,

суддів: Пилипенко О.Є., Сорочко Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника Компанії «Глоунер Трейд ЛП» адвоката Огулькової Анни Миколаївни про відвід колегії суддів у справі за апеляційною скаргою представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 27 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом Компанії "Глоунер Трейд ЛП" до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Левінець Валентини Юріївни, Державного реєстратора Комунального підприємства "Бюро державної реєстрації" Пекаря Андрія Львовича, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чернокур Олени Михайлівни, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_9 про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Компанія «Глоунер Трейд ЛП» звернулася до суду з позовом до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Левінець Валентини Юріївни, Державного реєстратора Комунального підприємства "Бюро державної реєстрації" Пекаря Андрія Львовича, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чернокур Олени Михайлівни, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_9 про визнання протиправними та скасування рішень.

Рішенням Окружного адміністративного суду м.Києва від 27.12.2018 р. позов Компанії «Глоунер Трейд ЛП» (адреса реєстрації: 9-10 Док Стріт, кабінет 1, Данді DD1 4ВТ, Шотландія, Сполучене королівство, поштова адреса: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 7/11, офіс 211) до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Левінець Валентини Юріївни (АДРЕСА_3), Державного реєстратора Комунального підприємства «Бюро державної реєстрації» Пекаря Андрія Львовича (02160, м. Київ, вул. Харківське шосе, 4), Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чернокур Олени Михайлівни (АДРЕСА_1) про визнання протиправними та скасування рішень задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Левінець Валентини Юріївни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 40069178 від 12.03.2018, яким: зареєстровано припинення (реєстрація переходу прав) права власності на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_1, яка розташована в АДРЕСА_2, від компанії «Глоунер Трейд ЛП» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайтс Компані»; зареєстровано право власності на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_1, яка розташована в АДРЕСА_2 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Лайтс Компані».

Визнано протиправним та скасовано рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Бюро державної реєстрації», м. Київ Пекаря Андрія Львовича, індексний номер: 40342032 від 27.03.2018, яким: зареєстроване відкриття розділу 000; завершено відкриття розділу 000; зареєстроване право власності ОСОБА_3 на об'єкт нерухомого майна (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000) - земельну ділянку, кадастровий номер: НОМЕР_1, загальна площа якої становить 0,07 га, цільове призначення якої є будівництво та обслуговування житлового будинку і господарських будівель, що розміщена за адресою: АДРЕСА_2.

Визнано протиправним та скасовано рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Бюро державної реєстрації», м. Київ Пекаря Андрія Львовича, індексний номер: 40342123 від 27.03.2018, яким: скасовано реєстраційну дію - перехід права власності на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_1, яка розташована в АДРЕСА_2, від компанії «Глоунер Трейд ЛП» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайтс Компані»; скасовано державну реєстрацію права власності на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_1, яка розташована в АДРЕСА_2, за Товариством з обмеженою відповідальністю «Лайтс Компані»; скасовано реєстраційну дію - перехід права власності на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_1, яка розташована в АДРЕСА_2 від ОСОБА_11 до компанії «Глоунер Трейд ЛП»; скасовано державну реєстрацію права власності на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_1, яка розташована в АДРЕСА_2 за компанією «Глоунер Трейд ЛП»; скасовано державну реєстрацію права власності на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_1, яка розташована в АДРЕСА_2 за ОСОБА_12; скасовано відкриття розділу, реєстрацію об'єкта нерухомого майна № 000.

Скасовано рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чернокур Олени Михайлівни про державну реєстрацію обтяження прав, індексний номер: 40578652 від 11.04.2018, якими зареєстровано іпотеку на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_1, яка розташована в АДРЕСА_2.

Скасовано рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чернокур Олени Михайлівни про державну реєстрацію іншого речового права індексний номер: 40582010 від 11.04.2018, якими зареєстровано заборону відчуження на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_1, яка розташована в АДРЕСА_2.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, представником ОСОБА_3 - ОСОБА_4 подано апеляційну скаргу, в якій він просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким провадження у справі закрити.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.02.2019 р. відкрито апеляційне провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в судовому засіданні на 13.03.2019 р. о 14 год. 30 хв. у складі колегії суддів: головуючий суддя - Кузьмишина О.М., судді: Пилипенко О.Є., Сорочко Є.О.

До Шостого апеляційного адміністративного суду 13.03.2019 р. за вх. № 9324 від представника позивача Компанії «Глоунер Трейд ЛП» адвоката Огулькової Анни Миколаївни надійшла заява про відвід колегії суддів: Кузьмишиній О.М. (головуючий суддя), Сорочко Є.О., Пилипенко О.Є. (судді).

Заява про відвід колегії суддів мотивована упередженістю складу суду, що полягає в тому, що під час визначення складу суду, порушено порядок його визначення.

На думку адвоката позивача, порушення порядку визначення складу суду полягає у тому, що під час визначення складу суду не було враховано тієї обставини, що головуючий суддя - Кузьмишина О.М. не мала резервного судді, який міг би замінити члена постійної колегії у разі його вибуття, мала найвищий коефіцієнт навантаження (3,7646) серед усіх суддів Шостого апеляційного адміністративного суду та виконує також адміністративні функції як Заступник голови Шостого апеляційного адміністративного суду.

Враховуючи викладене, адвокат Огулькова А.М. вважає, що існує припущення про ймовірне втручання в систему автоматизованого розподілу судових справ з метою призначення саме колегії суддів під головуванням судді Кузьмишиної О.М.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників процесу, перевіривши доводи, викладені в заяві про відвід колегії суддів та надані на її підтвердження докази, колегія суддів приходить до висновку про наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» 5 липня 2012 року N 5076-VI (надалі - Закон N 5076-VI).

За визначенням вказаного Закону адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Захист - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні захисту прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішується питання про їх застосування у кримінальному провадженні, особи, стосовно якої розглядається питання про видачу іноземній державі (екстрадицію), а також особи, яка притягається до адміністративної відповідальності під час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 4 названого Закону адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Частиною 1 ст. 20 Закону N 5076-VI визначено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги.

Так, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов'язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики (п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону N 5076-VI).

Надзвичайна важливість функціонального навантаження адвокатури вимагає від адвокатів слідування високим етичним стандартам поведінки. При цьому специфіка, комплексний характер обов'язків, що покладені на адвокатуру, обумовлюють необхідність збалансування засад служіння адвоката інтересам окремого клієнта та інтересам суспільства в цілому, дотримання принципів законності і верховенства права.

Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачає дотримання Правил адвокатської етики як одного з основних професійних обов'язків адвоката.

З метою уніфікованого закріплення традицій і досвіду української адвокатури в сфері тлумачення норм адвокатської етики, а також загальновизнаних деонтологічних норм і правил, прийнятих у міжнародному адвокатському співтоваристві Національною асоціацією адвокатів України прийнято Правила адвокатської етики, затверджені Звітно-виборним з'їздом адвокатів України 09 червня 2017 року (надалі - Правила).

Правила слугують обов'язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов'язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.

Статтею 7 Правил визначено, що у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об'єднання) зобов'язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Положеннями ст. ст. 11, 12 Правил визначено, що зважаючи на суспільну значущість і складність професійних обов'язків адвоката, від нього вимагається високий рівень професійної підготовки, ґрунтовне знання чинного законодавства, практики його застосування, опанування тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, ораторського мистецтва.

Адвокат має постійно підвищувати свій професійний рівень та кваліфікацію, володіти достатньою інформацією про зміни у чинному законодавстві.

Всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов'язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

Відповідно до ст. 42 Правил, представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов'язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи (ч. 2 ст. 44 Правил).

За порушення Правил адвокатської етики до адвоката можуть бути застосовані заходи дисциплінарної відповідальності в порядку, передбаченому чинним законодавством про адвокатуру та адвокатську діяльність, а також рішеннями З'їзду, актами Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України (ч. 1 ст. 66 Правил).

Аналіз вищенаведених норм свідчить про те, що адвокат під час виконання функцій захисника в судовому процесі повинен дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства та своєю діяльністю не повинен допускати дій, які виражають неповагу до суду та спрямовані на затягування судового розгляду справи.

Так, представником позивача подано заяву про відвід колегії суддів у зв'язку із тим, що, на її думку, було порушено порядок визначення складу суду, що полягає в недотриманні принципів урахування спеціалізації та рівномірного навантаження на головуючого суддю, а також відсутності у неї станом на день розподілу справи та визначення складу суду резервного судді.

Статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) визначені підстави для відводу (самовідводу) судді. Так, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), зокрема, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді та порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та (іі) об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об'єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (Рішення ЄСПЛ у справі "Мироненко і Мартенко проти України", "Олександр Волков проти України").

У висновку N 3 (2002) КРЄС для Комітету Міністрів Ради Європи підкреслюється, що мета, для досягнення якої повноваження надані суддям, - дати їм можливість здійснювати правосуддя шляхом застосування закону, забезпечуючи право кожної людини реалізовувати належні йому права та/або законні інтереси, яких вона була або може бути несправедливо позбавлена.

Отже, прийняття процесуальних актів, а також дії суду під час розгляду справи належать до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України. Позасудовий порядок оскарження дій чи актів, що стосуються здійснення правосуддя, неможливий. Правову оцінку дій суд під час розгляду справи, перевірку законності та обґрунтованості прийнятих судових рішень має виключно відповідний суд згідно процесуальним законодавством в межах провадження відповідної справи.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Разом з тим, слід зауважити, що для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об'єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Резюмуючи вищенаведене, колегія суддів зауважує, що заявлений адвокатом відвід має бути вмотивований, тобто містити відповідні аргументи та докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

При цьому, не можуть бути підставами для відводу колегії суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Подання заяви про відвід колегії суддів, яка містить лише припущення, свідчить про неповагу до суду та переслідування єдиної мети, що полягає в затягуванні розгляду справи.

Порядок визначення складу суду регламентується нормами КАС України. Зокрема, частиною першою статті 31 КАС України передбачено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Водночас, згідно абзацу 2 підпункту 15.4 пункту 15 Розділу VII «Прикінцеві положення» КАС України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Порядок функціонування АСДС та інших підсистем в органах системи правосуддя, які прийняли рішення про їх використання, в судах загальної юрисдикції, а також права та обов'язки посадових осіб відповідних органів щодо роботи з АСДС та іншими підсистемами визначено Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 N 30 (у редакції рішення Ради суддів України від 02.04.2015 №25) (надалі - Положення).

Розділом IV Положення визначено особливості функціонування автоматизованої системи, відповідно до яких у судах загальної юрисдикції використовуються тільки комп'ютерні програми для організації автоматизованого розподілу, документообігу, кадрового, бухгалтерського, фінансового та статистичного обліку, технічної фіксації ходу і результатів процесуальних дій, проведення відеоконференцій та відео-трансляцій, а також веб-сайти, виключні майнові права інтелектуальної власності у повному обсязі на які належать державі в особі ДСА України.

Пунктом 1 р. VIII Положення визначено, що автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів. Підставою для запуску процедури автоматизованого розподілу судової справи є внесений до АСДС ЕД або ЕКПД відповідного документу, підписаний електронним цифровим підписом його автора. Ручний запуск процедури автоматизованого розподілу не допускається.

Пунктом 6 р. VIII Положення визначено, що первісний розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу в хронологічному порядку їх надходження до суду (реєстрації) в наступній послідовності:

1) формується список компетентних суддів для розгляду конкретної справи;

2) для компетентних суддів розраховуються коефіцієнти навантаження;

3) із числа компетентних суддів з урахуванням встановлених коефіцієнтів навантаження здійснюється випадковий вибір судді (судді-доповідача);

4) на підставі результатів проведеного автоматизованого розподілу проводиться коригування коефіцієнтів фактичного та середньозваженого навантаження суддів;

5) у разі визначення судді-доповідача проводиться визначення суддів, що входять до складу постійної колегії.

Для колегіального розгляду судової справи або матеріалів кримінального провадження у складі трьох суддів постійної колегії суддя-доповідач обирається відповідно до пункту 6 цього Розділу. Два інші судді постійної колегії, що розглядатиме справу, визначаються модулем автоматизованого розподілу із числа суддів основного складу постійної колегії, до якої входить обраний суддя-доповідач під час тієї самої процедури автоматизованого розподілу (п. 16 VIII Положення).

Таким чином, автоматизований розподіл справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу в хронологічному порядку з урахуванням коефіцієнтів навантаження на суддю, складності справи у вибірковому порядку та не допускає буд-якого ручного втручання.

В даній справі, адвокат мотивує відвід колегії суддів своїми припущеннями, які не підтверджуються належними та достовірними доказами, позаяк рівень навантаження на суддю, факт її перебування на адміністративній посаді та тимчасова відсутність резервного судді, який визначається виключно з метою забезпечення виключення випадків неможливості заміни судді в колегії, не суперечить положенням чинного законодавства та жодним чином не свідчить про порушення порядку визначення складу суду.

Згідно ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Втім, як вбачається з матеріалів справи, заява представника позивача про відвід колегії суддів всупереч приписам ч. 3 ст. 39 КАС України була заявлена більш ніж через десять днів з дня отримання останнім ухвали про відкриття провадження у справі, а також під час проведення першого судового засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи (п. 1 ч. 2 ст. 45 КАС України).

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 45 КАС України).

За приписами ч. 4 ст. 45 КАС України суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що обставини на які посилається представник позивача свідчать про завідомо безпідставний та надуманий відвід, спрямований на затягування судового процесу в розумінні п. 1 ч. 2 ст. 45 КАС України, тобто є зловживанням позивачем своїми процесуальними правами.

Зважаючи на викладене вище, колегія суддів приходить до висновку про необхідність залишення заяви про відвід колегії суддів без розгляду.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 45, 243, 248, 310, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Визнати зловживанням процесуальними правами та такими, що суперечать завданню адміністративного судочинства дії представника Компанії «Глоунер Трейд ЛП» адвоката Огулькової Анни Миколаївни по заявленню завідомо безпідставного відводу суддям Шостого апеляційного адміністративного суду Кузьмишиній О.М., Пилипенко О.Є., Сорочко Є.О. в адміністративній справі за позовом Компанії "Глоунер Трейд ЛП" до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Левінець Валентини Юріївни, Державного реєстратора Комунального підприємства "Бюро державної реєстрації" Пекаря Андрія Львовича, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чернокур Олени Михайлівни, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_9 про визнання протиправними та скасування рішень.

Заяву представника Компанії «Глоунер Трейд ЛП» адвоката Огулькової Анни Миколаївни про відвід суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Кузьмишиної О.М., Пилипенко О.Є., Сорочка Є.О. залишити без розгляду.

Ухвалу скерувати до відома Голові Ради адвокатів міста Києва та реагування Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури міста Києва.

Зобов'язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури міста Києва в місячний термін з дня отримання даної ухвали повідомити про вжиті заходи реагування відносно адвоката Огулькової Анни Миколаївни (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4657, видане 27.09.2011 р. Радою адвокатів Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури).

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у тридцятиденний строк в порядку, встановленому статтями 329-331 КАС України.

Суддя-доповідач: О.М. Кузьмишина

Судді: О.Є. Пилипенко

Є.О. Сорочко

Повний текст ухвали виготовлено 14.03.2019 р.