Справа № 361/4215/18
Суддя: Сердинський В. С.
Дата ухвалення: 2019-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 361/4215/18
Провадження № 2-а/361/33/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2019 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

судді - Сердинського В.С.

при секретарях - Латенко Л.П., Смірнова І.В., Мищенко С.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бровари справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області про визнання протиправним та скасування припису про усунення порушення вимог законодавства,

установив:

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернулася з адміністративним позовом до ОСОБА_2 інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області про визнання протиправним та скасування припису про усунення порушення вимог законодавства.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначала, що відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 15.08.2017 р., та інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, вона є власником земельної ділянки, з цільовим призначенням: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, площею 0,05 га, кадастровим номером :01:006:0129 по вул. Полуботка Павла, 6-а в м. Бровари Київської області.

Згідно декларації про готовність обєкта до експлуатації, серія та номер: КС 54, виданий 22.02.2018 р. відділом державного архітектурно- будівельного контролю Броварської міської ради Київської області, та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 28.02 2018 р., позивач є власником житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по вул. Полуботка Павла, 6-а в м. Бровари Київської області.

05 лютого 2018 року ТОВ «Земюрконсалтинг» було виготовлено технічний паспорт на вищезазначений житловий будинок.

20 лютого 2018 року рішенням №124 виконавчого комітетом Броварської

міської ради Київської області її земельній ділянці площею 0,05 га кадастровий номер :01:006:0129 присвоєно адресу вул. Полуботка Павла, 6-а.

22 лютого 2018 року відділом державного архітектурно-будівельного контролю Броварської міської ради Київської області за № КС 54 було зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації обєкта за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Полуботка Павла, 6-а

14 червня 2018 року представники відділу державного архітектурно- будівельного контролю Броварської міської ради Київської області прийшли до позивача із перевіркою за скаргою від мешканця сусіднього будинку, який знаходиться за адресою: м. Бровари вул. Полуботка Павла, 4, з приводу того що прибудова (навіс) до гаража спричинила шкоду його правам, законним інтересам, життю та здоровю.

Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Броварської міської ради Київської області в особі ОСОБА_3 була проведена позапланова перевірка, щодо виявлення та підтвердження даних, заявлених у скарзі.

Замість зясовувати обставини, що стосуються скарги, ОСОБА_3 почав перевіряти ті обєкти, які введені в експлуатацію та скарги не стосуються.

18 червня 2018 року відносно позивача було складено протокол №Л-А-1806/1 про адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність згідно ч. 1, ч. 4 ст. 96 КУпАП. В протоколі зазначено, що ОСОБА_1 повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення на 09 год. 00 хв. 02 липня 2018 року і остання відмовилась від підпису про отримання протоколу. Однак, позивач зазначає, що вони з ОСОБА_3 18 червня 2018 року не зустрічались.

Також, 18 червня 2018 року заступником начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Броварської міської ради Київської області ОСОБА_3 було складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів, правил №С-1806/1 від 18.06.2018 р., згідно якого позивач повинна була усунути виявлені порушення до 18 липня 2018 року.

09 липня 2018 року позивач отримала постанову № А-0207/1 від 02 липня 2017 року по справі про адміністративне правопорушення, згідно якої її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, ч. 4 ст. 96 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в розмірі 5950 (пять тисяч девятсот пятдесят) грн. 00 коп.

Вважає, що відповідачем не було дотримано вимог адміністративного законодавства.

Посилаючись на викладене, позивач просила суд визнати протиправними і скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів, правил №С-1806/1 від 18.06.2018 р., виданий заступником начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Броварської міської ради Київської області ОСОБА_3 та постанову № А-0207/1 від 02.07.2018 р. по справі про адміністративне правопорушення, винесену начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Броварської міської ради Київської області ОСОБА_4 про визнання винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1, ч.4 статті 96 КУпАП шляхом накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 (пять тисяч девятсот пятдесят) грн.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_5 не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Представник позивача направила до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, просила про їх задоволення.

В судове засідання представник відповідача ОСОБА_2 інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області ОСОБА_6 не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Судом встановлено, що відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, позивач ОСОБА_1 є власником земельної ділянки, з цільовим призначенням: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, площею 0,05 га, кадастровим номером :01:006:0129 по вул. Полуботка Павла, 6-а в м. Бровари Київської області (а.с.10).

Рішенням виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області №124 від 20 лютого 2018 року, зазначеній земельній ділянці площею 0,05 га кадастровий номер :01:006:0129 присвоєно адресу вул. Полуботка Павла, 6-а (а.с.11).

Згідно технічного паспорта, виготовленого 05 лютого 2018 року ТОВ «Земюрконсалтинг» на садибний (індивідуальний) житловий будинок, за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Полуботка Павла, 6-а, розташований житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, загальною площею 229,3 кв.м., житловою площею 92,4 кв.м. (а.с.12-15).

18 червня 2018 року відносно позивача ОСОБА_1 було складено протокол №Л-А-1806/1 про адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність згідно ч. 1, ч. 4 ст. 96 КУпАП. В протоколі зазначено, що ОСОБА_1 повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення на 09 год. 00 хв. 02 липня 2018 року і остання відмовилась від підпису про отримання протоколу (а.с.28-29).

Також, 18 червня 2018 року заступником начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Броварської міської ради Київської області ОСОБА_3 було складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів, правил №С-1806/1 від 18.06.2018 р., згідно якого позивач повинна була усунути виявлені порушення до 18 липня 2018 року. В приписі також зазначено, що ОСОБА_1 відмовилась від підпису про отримання припису (а.с.26-27).

Постановою № А-0207/1 від 02 липня 2017 року по справі про адміністративне правопорушення позивача ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, ч. 4 ст. 96 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в розмірі 5950 (пять тисяч девятсот пятдесят) грн. 00 коп. (а.с.30-31).

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Згідно з пп. 1, 4 п. 7 Порядку, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин(фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі письмових, речових і електронних доказів, висновків експерта та показань свідків.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Судом встановлено, що оскаржуваними приписом №С-1806/1 від 18 червня 2018 року та постановою № А-0207/1 від 02 липня 2018 року, винесеною начальником відділу ДАБК Броварської міської ради Київської області ОСОБА_4 за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, зокрема, протоколу по справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 18.06.2018 р. № Л-А-1806/1, акту перевірки №Т-1806/1, на позивача ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1, ч.4 ст.96 КУпАП, штраф у розмірі 5950 грн. В постанові зазначено зміст порушень, виявлених при перевірці, зокрема, що житловий будинок побудований з відхиленням від будівельного паспорту, а саме змінено геометричні розміри житлового будинку 10 м. х 7 м., а фактично 14,4 м. х 10,44 м., та від відстань від межі вул. ОСОБА_7 має бути 3 м., а фактично 2,5 м., чим порушено вимоги ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». На земельній ділянці, за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Полуботка Павла, 6, без дозвільних документів, що надають право на виконання будівельних робіт, впритул до гаражу прибудовано гараж розміром 6,2 м. х 4,22 м., та 0,25 м. до межі сусідньої ділянки, чим порушено вимоги ст.27, ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 3.25* ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень». Господарські побутові каналізації знаходяться на відстані від будинку 5,67 м., 6,57 м., 5,94., 5,47 м., чим порушено вимоги п. 3.25* ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень».

Крім того, приписом №С-1806/1 від 18 червня 2018 року позивачу ОСОБА_1 встановлено строк для усунення правопорушень до 18 липня 2018 року, а постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № А-0207/1 було винесено 02 липня 2018 року, тобто на 16 днів раніше встановленого строку для усунення виявлених порушень.

Згідно ч.ч. 1, 3, 4 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до п.п. 1.2, 2.1. Порядку видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом №103 від 05.07.2011 р. Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 22.07.2011 р., до пакету документів на видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку з площею до 300 квадратних метрів, входять ескізні наміри забудови.

Частиною 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (CC1), та щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких обєкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.

І лише виконання будівельних робіт без відповідного документа, як зазначено у частині 7 цієї ж статті, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

З письмових матеріалів справи, а саме акту, складеного за результатами проведення позапланової перевірки № Т-1806/1, що позивач ОСОБА_1 здійснювала будівництво будинку та надвірних будівель і споруд на підставі будівельного паспорта від 22 лютого 2018 року, отриманого нею відповідно до положень статей 27, 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 1.2 розділу II Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 № 103, з усіма змінами та доповненнями, у межах комплексу будівельних робіт з площею житлового будинку до 300 квадратних метрів.

Пункт 3.25* ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень» вказує на те, що протипожежні розриви між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості, а також віддаленість ємностей горючої рідини на присадибній ділянці (при опаленні будинків рідким паливом) слід приймати відповідно до протипожежних вимог (додаток 3.1). Розташування і орієнтація житлових та громадських будинків повинні здійснюватися з урахуванням забезпечення нормативної тривалості інсоляції та норм освітленості відповідно до «Санитарных норм и правил обеспечения инсоляцией зданий и территорий жилой застройки» та СНІП ІІ-4-79 «Естественное и искусственное освещение», як в будинках, що будуються, так і в сусідніх житлових і громадських будинках. Для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому, повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.

Примітка 3. Відстані між будинками і спорудами приймаються у світлі між зовнішніми стінами або іншими конструкціями. За наявності конструкцій будинків і споруд, що виступають більше, як на 1 м., виготовлених із спалимих матеріалів, приймається відстань між цими конструкціями. Відстань між стінами будинків без віконних прорізів допускається зменшувати на 20 %, за винятком будинків ІІІа, ІІІб, IV, IVa, і V ступенів вогнестійкості.

Також відповідно до п. 6 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, шо дають право на їх виконання, та після закінчення яких обєкт не підлягає прийняттю в експлуатацію затверджений постановою КМУ від 07 червня 2017 року № 406, зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема навісів, альтанок, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, гаражів, а також свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, відкритих басейнів та басейнів із накриттям, погребів, входів до погребів, воріт, хвірток, приямків, терас, ґанків - щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків.

Зазначені у акті відстані господарської побутової каналізації від будинку 5,67 м., 6,57 м., 5,94 м., 5,47 м. визначають лінійні проміри каналізаційних споруд до будинку позивача ОСОБА_1 У витязі на право власності є вигрібна яма.

Позапланова перевірка була проведена 18 червня 2018 року заступником начальника відділу ДАБК Броварської міської ради Київської області ОСОБА_3 без участі власника земельної ділянки та житлового будинку позивача ОСОБА_1

Відповідно до п. 9 Порядку № 553, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно з п. 12 цього Порядку, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Відповідачем суду не надано доказів належного інформування відділом державного архітектурно-будівельного контролю Броварської міської ради Київської області про проведення перевірки ОСОБА_1 за десять днів до її початку.

Пунктом 13 цього Порядку передбачено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судом встановлено, що акт перевірки №Т-1806/1, протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності №Л-А-1806/1 від 18.06.2018 р., припис від 18.06.2018 р. №С-1806/1 та постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № А-0207/1 від 02.07.2018 р. складено за відсутності позивача. На підтвердження цього свідчить факт відсутності підписів позивача у вказаних документах.

Вказані документи відповідачем направлено позивачеві поштою, які вручені останньому лише 09 липня 2018 року.

Як передбачено у п.п. 17, 19 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

За правилами п.22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі.

Відповідно до п.п. а та б ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний, обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права, як бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту.

Згідно принципу автономного тлумачення та установленої практики ЄСПЛ поняття «кримінальне обвинувачення» має для суду автономний зміст і не залежить від його розуміння законодавства держав - учасниць Конвенції і може означати «звинувачення у вчиненні правопорушення».

Права особи на захист є однією із основних засад судочинства (ст. 129 Конституції України).

За ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності регулюється Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Законом України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності».

З акту перевірки №Т-1806/1, протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності №Л-А-1806/1 від 18.06.2018 р., припис від 18.06.2018 р. №С-1806/1 та постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № А-0207/1 від 02.07.2018 р. вбачається, що їх складено у відсутність позивача, копії яких останній вручено 09.07.2018 р., тобто вже після розгляду справи, пояснення з приводу зазначених обставин не відібрано, процесуальні права не роз'яснено.

Також, в матеріалах справи відсутні відомості про те, що ОСОБА_1 належним чином повідомлялась про проведення перевірки, про час та місце складання акту перевірки, протоколів про правопорушення у сфері містобудування, припису про усунення порушень та постанов про накладення штрафу за правопорушення, відібрання пояснень з приводу обставин правопорушення, оскільки в матеріалах справи відсутнє підтвердження того, що позивач повідомлялась про необхідність з'явитися до відділу державного архітектурно-будівельного контролю для складання вказаних документів.

Таким чином, орган який розглядав справи про адміністративне правопорушення не сповістив позивача ОСОБА_1 про час і місце розгляду справ, позбавивши таким чином її прав на здійснення свого захисту, тобто порушив її права передбачені Конституцією України.

Крім цього, як вбачається з акту №Т-1806/1, протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності №Л-А-1806/1 від 18.06.2018 р., припис від 18.06.2018 р. №С-1806/1 та постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № А-0207/1 від 02.07.2018 р., такі були складені за допомогою комп'ютера і записи були зроблені комп'ютерним шрифтом. У вказаних документах комп'ютерним шрифтом зазначені відомості, які мали бути заповнені письмовим шляхом посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки технічні засоби не дозволяли це зробити.

З огляду на викладені обставини, суд дійшов висновку, що припис від 18.06.2018 р. №С-1806/1 та постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № А-0207/1 від 02.07.2018 р. є протиправними та підлягають скасуванню.

Враховуючи, що про існування оскаржуваних припису та постанови позивач дізналася лише 09 липня 2018 року, а звернулася до суду із цим позовом 17 липня 2018 року, строк на звернення до суду в цій справі не пропущено.

На підставі викладеного та керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. та керуючись статтями 11, 72-77, 90, 242, 243, 244, 245, 246, 257-263 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними і скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів, правил №С-1806/1 від 18.06.2018 р., виданий заступником начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Броварської міської ради Київської області ОСОБА_3 та постанову № А-0207/1 від 02.07.2018 р. по справі про адміністративне правопорушення, винесену начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Броварської міської ради Київської області ОСОБА_4 про визнання винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1, ч.4 статті 96 КУпАП шляхом накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 (пять тисяч девятсот пятдесят) грн.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В. С. Сердинський