Справа № 1.380.2019.001171
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2019-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.001171
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 березня 2019 року м. Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Карп'як Оксана Орестівна, перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Геос-Львів» до Львівської міської ради, Державної служби України з питань геодезії, картографії, та кадастру про визнання протиправними і скасування висновку та ухвали,-

в с т а н о в и в:

До суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Геос-Львів» (79034, м. Львів, вул. Угорська, 14) до Львівської міської ради (79006, м. Львів, пл. Ринок, 1), Державної служби України з питань геодезії, картографії, та кадастру (03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 3) про визнання протиправною та нечинною з моменту прийняття ухвали Львівської міської ради № 631 від 30.06.2016 р. «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова» та визнати протиправним та визнати протиправним та скасувати Висновок Державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 р. № 1792-14, затверджений Держземагентством України.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Правовідносини з приводу строків звернення до адміністративного суду визначено, зокрема, ст. 122 КАС України, відповідно до якої позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У свою чергу, приписами ч. 3 статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно з позовною заявою представником позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду. В обґрунтування заяви повідомив наступне. Позивач не зміг звернутися до суду раніше, оскільки згідно ухвали Галицького районного суду м. Львова від 12 січня 2017 року відкрито провадження у справі № 461/251/17 за позовом ТОВ «Євроготель», ТзОВ «Сихів-Сервіс», ТзОВ «Центральна Консалтингова Компанія» до Львівської міської ради про визнання нечинною та скасуванню ухвали Львівської міської ради № 631 від 30.06.2016 р. «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова». Зазначає, що був залучений до розгляду вищезазначеної справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів. В межах розгляду вищезазначеної справи було зібрано значну доказову базу, проведено судову експертизу технічної документації, за результатами якої отримано висновок експерта від 18.09.2018 р. № 6967/17-26.

Як встановлено судом з матеріалів позовної заяви, представником позивача 06 березня 2017 року подано до Галицького районного суду м. Львова заяву про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 21 лютого 2019 року позов залишено без розгляду.

Як встановлено з даних Єдиного державного реєстру судових рішень, апеляційну скаргу позивачем не було подано.

Відтак, вказані у клопотанні причини пропуску строку звернення до суду є неповажними, оскільки ще у 2017 році позивачу було відомо про існування оскаржуваного висновку та рішення, брав участь в судовому розгляді справи як третя особа. Причин зволікання з поданням окремого позову з 2017 року по 2019 рік позивачем не вказано.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово у своїх рішеннях зазначав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права частиною спільної спадщини Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності (рішення у справі «Брумареску проти Румунії»). Юридична визначеність передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішень. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного розгляду справи та її нового вирішення.

ЄСПЛ зазначив, що хоча, перш за все, саме до повноважень національних судів належить вирішувати питання про будь-яке поновлення строку на оскарження, такі повноваження не є необмеженими. Національні суди зобов'язані навести підстави і у кожній справі суди мають перевірити, чи можуть підстави для поновлення строку на оскарження виправдати втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує свободу розсуду судів щодо часу або підстав для поновлення строків (рішення у справах «Пономарьов проти України» та «Устименко проти України»).

Забезпечення принципу res judicata є однією з найважливіших засад гарантування державою реалізації права людини на справедливий суд.

При цьому, відповідно до сталої практики ЄСПЛ вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін про прийняті рішення в їх справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» та у справі «Трух проти України»).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення у справі «Перетяка та Шереметьев проти України»).

Таким чином, суддя вважає, що, у світлі вказаних позицій ЄСПЛ, вказані позивачем обставини не можуть бути виправданими щодо відступу від принципу юридичної визначеності.

Суддя не вбачає підстав для відступу від принципу юридичної визначеності, оскільки вказані позивачем обставини не є особливими та непереборними тим більше, що позивач знав про існування спору в суді першої інстанції ще у 2017 році.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З метою встановлення дотримання позивачем строку звернення до суду, суд вважає за необхідне зобов'язати позивача вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду з вказаним позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, враховуючи наведене, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків відповідно до ч. 1 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 123, 169, 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,-

у х в а л и в:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк, протягом десяти днів з дня вручення ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

3.Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

4. У випадку невиконання вимог ухвали по усуненню недоліків позовної заяви у визначений термін, така буде вважатись неподаною та повернута позивачеві відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Суддя Карп'як Оксана Орестівна