Справа № 420/290/19
Суддя: Потоцька Н. В.
Дата ухвалення: 2019-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/290/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2019 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

за участі секретаря Захарчук О.В.

представника позивача Цубенко Є.Л.

представника відповідача Андрусенко В.А.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження (у відкритому судовому засіданні) справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці ДФС про визнання незаконним рішення та скасування картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці ДФС в якому позивач просить:

визнати незаконним та скасувати Рішення Одеської митниці ДФС від 02.12.2018 року №КТ - UA-2018 року про визначення коду товару;

визнати незаконним та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 500060/2018/08671.

Позовні вимоги обґрунтовано наступним.

Рішення Одеської митниці ДФС від 02.12.2018 року №КТUA-2018 та Картка відмови №UА500060/2018/08671 оформлені з порушенням норм законодавства з питань митної справи, правил тлумачення та застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та приписів міжнародних правових актів з питань використання митно - статистичної номенклатури і митного оформлення.

Імпортований товар, задекларований позивачем у митній декларації UA500060/2018/034324, завозиться на митну територію України вже протягом декількох років. Поставка товару відбувалась згідно з зовнішньоекономічним контрактом №FQSY-037-P180718E2 від 20.07.2018 року, укладеним між ТОВ «УІТАКА» (Покупець) та «Sun-King Knitted Belt Product Ltd » (Постачальник). За умовами Контракту (п. 1.1.) Покупець купує, а Постачальник доставляє Покупцю стрічку текстильну власного виробництва у відповідності до специфікації та/або інвойса (надалі за текстом - Товар), найменування, кількість, ціни та загальна вартість якого вказані у специфікаціях, які є невід'ємною частиною даного Контракту. Інвойс може бути специфікацією до даного Контракту. У відповідності до Специфікації №1 до Контракту за умовами Контракту №FQSY-037-P180718Е2 від 20.07.2018 року імпортовано товар опис та кількість якого повністю співпадають з товаром задекларованим за Митною декларацією UA500060/2018/034324.

ТОВ «УІТАКА» протягом тривалого часу здійснюється поставка товару опис та характеристики якого є ідентичними до задекларованого позивачем за Митною декларацією №UA500060/2018/034324. Імпортований товар декларується Товариством за кодом і незаконна та безпідставна зміна коду товару вже неодноразово була предметом оскарження.

Так, Постановою Одеського окружною адміністративного суду від 29 січня 2016 року по справі №815/5755/15 за наслідками розгляду справи щодо аналогічних підстав та предмету оскарження судом було постановлено рішення про повне задоволення позовних вимог. Товар, який був предметом поставки в рамках оскарження Картки відмови і рішення про визначення коду товару по справі №815/5755/15 був ідентичним товару, який був імпортований на територію України за митною декларацією UA500060/2018/0343 24. В рамках розгляду була проведена судова експертиза з підстави неоднозначності висновку органу з питань дослідження та експертиз ДФС.Так, судом було встановлено, що висновок спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень ДФС не дає можливість ідентифікувати та однозначно встановити його відповідність і приналежать до товарної категорії, яка визначена митним органом За наслідками судових експертиз Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз (№6270/26 (судово-товарознавча експертиза) та №6855/17 (судово-хімічна експертиза) товар, завезений на митну територію України ТОВ «УІТАКА» віднесений експертами до товарної позиції 5607. Крім того, з висновків судово-товарознавчоі експертизи та судово-хімічної експертизи вбачається, що даний товар не належить до товарної категорії 5806. На підставі вказаних висновків, Одеським окружним адміністративним судом 29 січня 2017 року ухвалено Постанова щодо неправомірності зміни митними органами коду задекларованого товару та задоволення в повному обсязі позовних вимог Товариства.

Постановою Одеського окружного адміністративного суду від 4 грудня 2017 року по справі №815/1465/17 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» задоволений в повному обсязі. Судом в рамках розгляду справи №815/1465/17 встановлено, що 10 жовтня 2016 року між Beijing Tianma Sling Co., Ltd (Постачальник) та TOB «УІТАКА» (Покупець) укладено контракт №В-15. Відповідно до предмету даного контракту, Покупець купує, а Постачальник доставляє Покупцеві стрічку текстильну власного виробництва згідно специфікації і/або інвойсу, в подальшому іменується «товар», найменування, кількість, ціни і загальна вартість якого вказані в специфікаціях, які є невід'ємною частиною цього контракту. 06 лютого 2017 року до Одеської митниці ДФС уповноваженою особою декларанта подано митну декларацію №500060006/2017/001940. В графі 31 вказаної декларації наведений наступний опис товару: « 1. «Стрічка текстильна з полі естеру, сплетена, не просочена, лінійна щільність більше 50000 децитексів (5 г/м), що використовується при виготовленні стропового такелажного обладнання: Стрічка текстильна завширшки: - 30 мм - 40000 м (2550 кг нетто), - 66 лш - 63700 м (7450 кг нетто), - 90 ми - 5000 м (950 кг нетто), - 120 мм - 3000 м (760 кг нетто), - 150 мм - 3000 м (1120 кг нетто). Стрічки текстильна для храпового механізму, завширшки: - 25 мм - 24000 м (758 кг нетто) -50 мм - 10000 м (1148 кг нетто). Торговельна марка - немає даних. Виробник - "Beijing Tianma Sling Co., ltd Країна виробництва - СN». В графі 33 "Код товару" визначений код товару 5607 50 11 00.

Судом за результатами розгляду справи було встановлено, що на підставі висновку Одеського відділу з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС №100 від 24.02.2017 року Одеською Митницею ДФС прийнято рішення №KT-UA-2017 від 02.03.2017 року щодо зміни коду частини ввезеного ТОВ «УІТАКА» товару, з товарної позиції 5607 на товарну позицію 5806 згідно УКТЗЕД.

У відповідності до змісту Постанови від 4 грудня 2017 року суд дійшов висновку, що «не визначивши всіх необхідних характеристик згідно УКТЗЕД завезеного ТОВ «УІТАКА» товару, Одеський відділ з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС здійснив самостійно визначення характеристик імпортованого товару, не володіючи точними даними про нього, оскільки лінійна щільність товару в товарній позиції 5607 (5607 50 11 00) є однією з визначальних, а іі дослідження взагалі не проводилось. За таких умов, вказаний висновок не можна вважати правильним, а результати такого дослідження митних органів - достовірними.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що відповідачем неправомірно змінено код імпортованого ТОВ «УІТАКА» товару згідно МД №517/001940 від 06.02.2017 року з товарної підкатегоріі 560 50 11 00 на товарну підкатегорію 5806 32 10 00 згідно УКТЗЕД та протиправно прийнято рішення про визначення коду товару №KT-UA-2017 від 02.03.2017 раку, та виставлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товирів, транспортних засобів комерційного призначення MUA500060/2017/00013 від 22.03.2017 року.».

Постановою Одеського апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2018 року апеляційна скарга Одеської митниці ДФС залишена без задоволення, а Постанова Одеського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2018 року по справі №815/1465/17 залишена без змін.

Відповідно до Постанови Верховного суду України у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду за наслідками перегляду справи №815/1465/17, Верховний суд України дійшов висновку, що «контролюючим органом всупереч вимог статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції на час прийняття рішення судом першої інстанції) та cm. 77 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції на час прийняття рішення судом апеляційної інстанції) не було доведено та надано належних доказів, які б свідчили, що позивачем допущено порушення вимог щодо правильності класифікації за УКТ ЗЕД ввезених ним товарів.

Колегія суддів вказує, що суди попередніх інстанцій обірунтовано не взяли до уваги висновок Одеського відділу з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 24.02.2017 №100Ю, яким було віднесено частину досліджуваних зразків товару, завезеного позивачем, до вузьких тканин з тканими пругами, з ниток різних кольорів; просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком, відсутнє: склад синтетичні нитки з поліефіру 100%, на підставі якого контролюючим органом було віднесено такий товар до коду УКТЗЕД , оскільки, по-перше, у вказаному висновку зазначено, що в Одеському відділенні відсутнє необхідне обладнання для визначення лінійної щільності проб, а вказана характеристика згідно Пояснень до УКТ ЗЕД є однією із визначальних, проте дослідження щодо вказаної характеристики не проводилось взагалі, по -друге, експертний висновок не містить повної інформації та не відповідає на питання чи являються надані зразки товару «вузькими» тканинами у тому сенсі, як це розуміється у примітці 5 до Групи 58 УКТЗЕД, та в контекстовому описі й поясненнях до товарної позиції 5806 УКТЗЕД. Враховуючи встановлені обставини справи, а також правове регулювання спірних правовідносин, колегія суддів погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що позивач здійснив декларування (визначив код УКТЗЕД) імпортованих товарів у відповідності до вимог митного законодавства, натомість контролюючий орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що Товариством мри декларуванні невірно визначено код УКТЗЕД.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2018 року по справі № 815/2960/18 позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці ДФС про визнання незаконними та скасування рішення від 10.02.2018 року № KT-UA -2018 про визначення коду товару та картки відмови № UA 500060/2018/08237 - задоволена повністю.

З обставин справи № 815/2960/18 та судового рішення вбачається здійснення ТОВ «УІТАКА» поставки товару за зовнішньоекономічним контрактом №В-15 від 10.10.2016 року від постачальника BeijingTianmaSlingCo., Ltd. згідно коносаменту SZZY17110241 від 02.12.2017 року. 24 січня 2018 року задля належного оформлення імпортованого товару позивачем подано митну декларацію UA500060/2018/001807. У графі 31 декларації визначено наступний Опис товару: «Стрічка текстильна завширшки:- 60 мм - 60000м (вага нетто 7301 кг),- 90 мм - 26000м (вага нетто 5275 кг), - 120 мм - 3000м (вага нетто 759 кг), - 150 мм - 3000м (вага нетто 1220 кг). Стрічка текстильна для храпового механізми, завширшки: - 25 мм - 5000м (вага нетто 145 кг) - 0,9 th, - 50 мм - 4000м (вага нетто 300 кг) - 3 th, - 50 мм - 12000м (вага нетто 1360 кг) - 5 th. Торговельна марка - немає данних. Виробник - Beijing Тіапта Sling Co., Ltd. Країна виробництва - CN.» 10 лютого 2018 року Одеською митницею ДФС за №KT-UA-2018 було винесено Рішення про визначення коду товару, згідно якого код товару було замінено на .

24 березня 2018 року відповідачем Одеською митницею ДФС прийнято Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500060/2018/08237. За наслідкам розгляду справи №815/2960/18 суд дійшов висновку, що, не визначивши всіх необхідних характерисгик згідно УКТЗЕД завезеного ТОВ «УІТАКА» товару, Одеське управління з питань експертиз та досліджен Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України здійснило самостійно визначення характеристик імпортованого товару, не володіючи точними даними про нього, оскільки. лінійна щільність товару в товарній позиції 5607 (5607 50 11 00) є однією з визначальних, а її дослідження взагалі не проводилось Відповідно на підставі встановлених судом фактів та обставин враховуючи, що відповідачем не було надано жодних обґрунтованих спростовуючих доводів на підтвердження власної правової позиції, суд дійшов висновку, що позовна заява ТOB «УІТАКА» підлягає задоволенню повністю.

З урахуванням викладеного, Товариство з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» протягом тривалого часу здійснює імпорт товару опис та характеристика якого є ідентичними до заявленого за Митною декларацією UA500060/2018/034324 Імпортер декларує вказаний товар виключно за кодом , однак правильність класифікації декларанта повсякчас піддається сумніву з боку контролюючого органу. Неправомірний характер дій та рішень відповідача оскаржується Товариством та скасовується за наслідками судового розгляду, що підтверджується рішеннями по справам № 815/1465/17, 815/5755/15 та № 815/2960/18. Крім того, Товариство з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» неодноразово подавались митні декларації на декларування товару «стрічка текстильна» за кодом , які були оформлені Одеською митницею ДФС.

Так, відповідно до митних декларацій №UA 500060/2018/013858, №UA 50060/2018/036435, №UA500060/2018/020647, №UA500060/2018/007662 Товариством задекларований та оформлений Одеською митницею ДФС без жодних застережень товар «Стрічка текстильна з поліестеру, сплетена не просочена, з лінійною щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м), що використовуються при виготовленні стропового такелажного обладнання» за заявленим згідно з УКТ ЗЕД кодом - 56075011. Відповідно зміна коду товару відповідачем має безпідставний і неаргументований характер та суперечить приписам чинного законодавства.

Процесуальні дії

Ухвалою суду від 23.01.2019 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно ст.162 КАС України відповідачу встановлено п'ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження для подання відзиву на позовну заяву.

Копію ухвали про відкриття провадження по справі представник відповідача Берікула М.Ю. отримав 29.01.2019 р., що підтверджується розпискою (а/с. 109).

На виконання вимог ухвали від 23.01.2019 р. відповідачем поданий відзив за вхід. 5750/19 від 18.02.2019 року, який обґрунтований наступним.

Під час здійснення митного контролю за товарами, які були заявлені у митній декларації №UА500060/2018/034324 від 09.11.2018 програмним комплексом автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (АСАУР) сформовані форми контролю, які передбачали взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з мстою встановлення характерне гик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД. контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, але не передбачали витребування додаткових документів для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД.

Також відповідно до пункту 9 розділу III «Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом» Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397), якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі:

виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації;

виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

Отже, згідно з вищезазначеною нормою законодавства України залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у випадку виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації.

Частинами 1, 2, 8, 9 статті 357 Митного кодексу України передбачено, що взяті проби (зразки) під митним забезпеченням разом з актом про їх взяття доставляються поштою або посадовою особою органу доходів і зборів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або до іншої експертної установи (організації) для проведення досліджень (аналізів, експертизи).

Дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених органом доходів і зборів. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

За результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються: 1) місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи); 2) ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза); 3) запитання, поставлені перед експертом; 4ф об'єкти дослідження (аналізу, експертизи); 5) матеріали і документи, надані експерту; 6) зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; 7) оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування.

На підставі частин 2, 3 статті 357 Митного кодексу України, пункту 9 розділу ІІІ «Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом» Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397), з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, на підставі рішення про взяття проб (зразків) товару від 09.11.2018, Одеською митницею ДФС, в присутності представника, було здійснено взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) (Акт про взяття проб (зразків) товарів від 09.11.2018) та направлений запит від 09.11.2018 до Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС.

У пункті 3 розділу 11 «Результати дослідження (аналізу, експертизи)» Висновку Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС №161 від 26.11.2018 (копія якого отримана уповноваженими особами декларанта) зазначено, що Проби №№1,2 (Зображення №№1,2) - 2 відрізу текстильних матеріалів у вигляді стрічок різної ширини, із тканими пружками з двох боків.

Мікроскопічним методом встановлено, що проби №№1,2 у вигляді стрічок, виготовлені в процесі ткацтва шляхом переплетення ниток основи та утоку на ткацькому станку, що притаманно для тканин. Проби №№1, 2 виготовлені з ниток різних кольорів - тканини з ниток різних кольорів. Надані проби №№1, 2 мають пружки з двох боків, отримані шляхом обертання утокової нитки, яка проходить від одного краю до іншого, зигзагом, та створюючіпруг у місцях згинання. Тканини, які складаються з основи та утоку, чиї два поздовжених краї формуються шляхом обертання утокової нитки - вузькі тканини з крайками. Просочення, дублювання та покриття пластмасами проб № № 1-5, що спостерігається неозброєним оком, не виявлено.

Основні та утокові нитки проб №№1,2 одержані спільним складанням деякого числа монониток - комплексні. Поздовжній вид волокон основних та утокових ниток має вигляд гладких циліндрів правильної форми без поздовжніх смуг, що притаманно синтетичним волокнам.

Для ниток проб № 1,2 проведена якісна ідентифікація матеріалів за допомогою тесту на горіння (поведінка у полум'ї запах, колір диму, залишок після горіння) та за поведінкою ниток проб при селективній дії розчинників, результати зведено у Таблицю.

Для ниток проб №№1,2 зареєстровано ІЧ-спекри. ІЧ-спектри ідентифіковано по максимумам характеристичних смуг поглинання за допомогою бази даних ІЧ-спектрів, результати зведено в Таблицю.

У розділі 12 «Висновки» Висновку Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС №161 від 26.11.2018 зазначено, що детальний опис, склад, геометричні параметри проб №№ 1, 2 наведено у Таблиці п. 11.3. Визначити показник лінійної щільності проб № № 1, 2 в умовах Одеського управління не уявляється можливим у зв'язку з відсутністю обладнання. Визначити призначення товару можливо лише згідно достовірної інформації від фірми виробника та інформації щодо його подальшого використання. Проби № № 1,2, за визначеними показниками, не відповідають опису у гр. 31 МД ІМ 40 ДЕ від 09.11.2018 № UА500060/2018/034324".

Частиною 4 статті 69 Митного кодексу України, передбачено, що у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Пунктом 3 розділу І «Загальні положення» Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397) визначено, що рішення про визначення коду товару - документ установленої форми, який оформлюється посадовими особами ВМП, уповноваженими особами ПМО чи митного поста у разі необхідності прийняття рішення про класифікацію товарів.

Пунктами 14, 15, 17, 19 розділу III «Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом» вищезазначеного Порядку передбачено, що рішення приймається посадовими особами ВМП або уповноваженими особами ПМО чи митного поста на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД.

У пункті 4 Рішення «Висновок» зазначаються встановлений десятизначний код товару згідно з УКТ ЗЕД та опис товару відповідно до відомостей, які мають міститись у графах 31 та 33 митної декларації. Рішення реєструється та вноситься до бази даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС та до центральної бази даних ЄАІС в порядку встановленим розділом IV цього Порядку. Рішення оформлюється за допомогою програмно- інформаційного комплексу «Інспектор-2006» ЄАІС за формою, наведеною в додатку 5 до цього Порядку, та реєструється відповідно до розділу IV цього Порядку.

Рішення підписується посадовою особою ВМП або уповноваженою особою ПМО чи митного поста, яка його приймала, з проставленням на ньому відбитка номерного штампа «Правильність класифікації перевірено», а також керівником ВМП або ПМО, чи митного поста, чи особами, які виконують їх обов'язки, або особою, уповноваженою наказом митного органу. Рішення друкуються у двох примірниках. Один примірник ПМО чи митним постом видається або надсилається поштою декларанту або уповноваженій ним особі, другий - з відміткою декларанта або уповноваженої ним особи про отримання або повідомлення про вручення залишається у справах митного органу.

У разі незгоди з Рішенням декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це Рішення відповідно до положень глави 4 Кодексу.

Відповідно до правила 1 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, що містяться у Митному тарифі України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 № 584-VII, назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до нижченаведених правил.

У відповідності до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401 у пункті III пояснень до правила 1 зазначено, що друга частина цього Правила говорить про те, що класифікацію слід проводити: а) відповідно до назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, б) якщо в цих назвах чи Примітках не застережене інше, то відповідно до положень Правил 2, 3, 4 і 5, де це прийнятно. У положенні III б) вираз "якщо в цих назвах чи Примітках не застережене інше" цілком недвозначно означає, що тексти назв товарних позицій і Примітки до розділів чи груп є пріоритетними, тобто враховуються в першу чергу для класифікації товару.

Відповідно до правила 6 Основних правила інтерпретації УКТЗЕД, що містяться у Митному тарифі України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 № 584-VII для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Під час здійснення контролю правильності класифікації товарів митницею встановлено, що товар не може бути класифікований у зазначеній позивачем товарній позиції 5607 "Шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи песплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуму чи пластмаси, оскільки у відповідності до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401, до товарної позиції 5607 "Шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси" включаються шпагат, мотузки, канати та троси, зроблені скручуванням або плетенням.

Згідно Примітки 3 до Розділу XI під терміном "шпагат, канат та мотузки" слід розуміти пряжу (однониткову, однокручену або багатокручену).

Таким чином, до товарної позиції 5607 "Шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси" не включаються тканини.

Відповідно до Примітки 5 (а) до групи 58 "Спеціальні тканини; тафтингові текстильні матеріали; мережива; гобелени; оздоблювальні матеріали; вишивка" Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401 у товарній позиції 5806 термін "вузькі тканини" означає: тканини завширшки не більш як 30 см з пругом чи відрізані від ширших частин полотен з пругами (тканими, приклеєними або виготовленими іншим чином) з обох країв.

У пункті 1 (А) пояснень до товарної позиції 5806 "Вузькі тканини, крім виробів товарної позиції 5807; вузькі тканини безутокові, що складаються з основи, скріпленої склеюванням (болдюкс)" Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401 передбачено, що до цієї товарної позиції включаються такі вузькі тканини: тканини з основи та утоку в стрічках завширшки не більше 30 см, які мають пруги (плоскі чи трубчасті) по обидва боки. Ці вироби виготовляються на спеціальних стрічкових ткацьких верстатах, причому часто кілька стрічок виготовляються одночасно; у деяких випадках стрічки можуть бути одержані з хвилястими пругами на одній чи обох сторонах.

Звертаємо увагу суду на те, що в межах товарної позиції 5806 "Вузькі тканини, крім виробів товарної позиції 5807; вузькі тканини безутокові, що складаються з основи, скріпленої склеюванням (болдюкс)" товари класифікуються в незалежності від лінійної щільності, таким чином, лінійна щільність не є визначальною характеристикою для класифікації зразків, які досліджувались Одеським управлінням з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС.

Слід зазначити, що згідно підпункту 3 пункту 11 Висновку, експертом визначено наявність пругів з двох боків усіх зразків товару вузької тканини (стрічки), іцо є визначальною характеристикою для класифікації товару.

Отже, згідно Пояснень до товарної позиції 5806 УКТЗЕД до вузьких тканин, відносяться тканини з основи та утоку в стрічках завширшки не більше 30 см, які мають пруги (плоскі чи трубчасті) по обидва боки.

Відповідно пункгу (а) Примітки 5 до Групи 58 УКТЗЕД у товарній позиції 5806 термін "вузькі тканини" означає,тканини завширшки не більш як 30 см з пругом чи відрізані від ширших частин полотен з пругами (тканими, приклеєними або виготовленими іншим чином) з обох країв.

Враховуючи, встановлені Одеським управлінням з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС характеристики товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, 02.12.2018 відділом митного оформлення №6 митного поста "Одеса-ценгральний" Одеської митниці ДФС прийнято Рішення про визначення коду товару від 02.12.201ОP № KT-UA-2018, яким заявлений код УКТЗЕД (графа 33 митної декларації) змінений на код УКТЗЕД та наведений наступний опис товару: "Вузька тканина з крайками, з синтетичних комплексних (100% поліефір) ниток різних кольорів, без просочення, дублювання та покриття пластмасами. - 60 мм -30000 м, (3500 кг нетто); -90 мм - 82600 м (16300 кг нетто). Торгівельна марка - немає даних. Виробник SUN KING KNITTED BELT PRODUCT LTD. Країна виробництва CN" (передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 7,5 % від митної вартості товару, за повною ставкою - 40% від митної вартості товару.

Під час прийняття вищезазначеного рішення посадові особи митниці керувалися положеннями Митного кодексу України, Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) в редакції товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19.09.2013 № 584-VII; Основних правиі інтерпретації класифікації товарів в УКТЗЕД, Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом ДФС України від 09.06.2015 № 401, а також висновком Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС № 161 від 26.11.2018.

Згідно частини 7 статті 69, ч. 1, 2, 3 статті 256 Митного кодексу України, пункту 14 розділу III "Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом" Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650, Одеською митницею ДФС була видана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500060/2018/08671 та роз'яснено вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

У відповідності до частини 8 статті 69 Митного кодексу України, висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Не можуть бути прийняті до уваги посилання позивача на судові рішення різних інстанцій по справі №815/1465/17 та його твердження про преюдиціальність обставин встановлених рішенням у справі №815/1465/17 для справи № 815/2960/18, оскільки зазначені рішення стосуються товарів, ввезених за зовнішньоекономічними контрактами №В-11 від 05.05.2015, № В-15 від 10.10.2016, а відповідно до фактичних обставин справи №420/290/19 товар № 1, зазначений у мінній декларації № UА500060/2018/034324 від 09.11.2018 ввезений в Україну за іншим зовнішньоекономічним контрактом № FQSY-037-Р180718Е2 від 20.07.2018; твердження позивача про те, що зазначені товари є ідентичними не підтверджується будь-яким доказами.

Правова позиція Одеської митниці ДФС підтверджується правовою позицією Верховного Суду України про те, що оціночні судження суду, висновки суду щодо правових наслідків обставин справи не можуть мати преюдиційного значення; преюдиційними можуть бути лише встановлені судом факти (постанова від 06 травня 2008 року у справі А-1/237-14/10, провадження № 21-2420во07, ЄДРСР - 3384478). Кваліфікація товару за кодом УКТЗЕД - це діяльність із правової кваліфікації характеристик цього товару. Отже, судження суду щодо того, за яким кодом УКТЗЕД належить класифікувати товар, не можуть мати преюдиційного значення.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, а не судження суду щодо того, за яким кодом УКТЗЕД належить класифікувати товар.

Крім того, відповідно до пункту 10.3 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 № 7 "Про судове рішення в адміністративній справі" резолютивна частина судового рішення не повинна містити приписів, що прогнозують можливі порушення з боку відповідача та зобов'язання його до вчинення чи утримання від вчинення дій на майбутнє, а тому рішення у справі №815/1465/17 не може поширюватись на ввезення інших товарів за іншими специфікаціями, інвойсами, митними деклараціями, та на складання лабораторією інших висновків, прийняття митницею інших рішень про визначення коду товару.

Таким чином, Одеська митниця ДФС, під час прийняття рішення про визначення коду товару 02.12.2018 № КТ-UА-2018, картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА500060/2018/08671 діяла у відповідності до вимог законів та інших нормативно-правових актів України, не порушувала права та законні інтереси позивача, а тому вважаємо, що відсутні підставі для задоволення адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА».

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.

У листопаді 2018 року ТОВ «УІТАКА» було імпортовано товар за зовнішньоекономічним контрактом №FQSY-037-P180718E2 від 20.07.2018 року від постачальника Sun - King Knitted Belt Product Ltd., згідно коносаменту ZYTC18094203 від 17.09.2018 року. 9 листопада 2018 року представником ТОВ «УІТАКА» подана до Одеської митниці ДФС митна декларація UA500060/2018/034324.

В графі 31 Митної декларації визначений Опис товару: 1. Стрічка текстильна з поліестеру, сплетена не просочена, з лінійною щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м), що використовуються при виготовленні стропового такелажного обладнання: стрічка текстильна завширшки: 60 ми - 30000 м, (3500 кг нетто); 90 мм 82600м (16300 кг нетто). Торговельна марка - немає динних. Виробник - SUN - KING KNITTED BELT PRODUCT LTD».

В графі 33 "Код товару" декларантом визначений код товару - , який передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 2% від митної вартості товару.

За наслідками проведеного дослідження Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС 26 листопада 2018 року складено Висновок №161.

Пунктом 9 Висновку визначено, що метою подання Запиту є встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД та для перевірки задекларованої митної вартості товарів.

Пунктом 10 Висновку зазначено, що завдання для дослідження - встановити показники та характеристики необхідні для ідентифікації: 1) визначити склад та показники товару, необхідні для його класифікації;- 2) встановити, чи відповідають надані зразки товару опису та даним, заявленим у гр. 31 МД.

Згідно з пунктом 12 Висновку №161 Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС: «Визначити показник лінійної щільності проб № 1, 2 в умовах Одеського управління не уявляється можливим у зв'язку з відсутністю обладнання. Визначити призначення товару можливо лише згідно достовірної інформації від фірми виробника та інформації щодо його подальшого використання. Проби № 1, 2 за визначеними показниками, не відповідають опису у гр.. 31 МД М 40 ДЕ від 09.11.2018 № UA500060/2018/034324».

9 листопада 2018 року уповноваженою особою ТОВ «УІТАКА» подана митна декларація №UА500060/2018/034428 з ідентичним описом товару та заявленим кодом .

02 грудня 2018 року Одеською митницею ДФС прийнято Рішення про визначення коду товару за митною декларацією UA-2018.

Код задекларованого товару за Митною декларацією змінено з Коду на код .

Пунктом 4 Рішення про визначення коду товару наведений Опис товару імпортера: «Вузька тканина з крайками, з синтетичних комплексних (100% поліефір) ниток різних кольорів, без просочення, дублювання та покриття пластмасами. - 60 мм - 30000 м (3500 кг нетто), - 90 мм - 82600 м (16300 кг) Торговельна марка - немає даних Виробник - SUN - KING KNITTED BELT PRODUCT LTD. Країна виробництва - CN».

На підставі Висновку Одеського управління з питань експертиз та досліджень від 26 листопада 2018 року №161 та Рішення про визначення коду товару за митною декларацією, Одеською митницею ДФС прийнята Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 500060/2018/08671.

Зі змісту Картки відмови вбачається, що декларанту відмовлено у випуску товарів за митною декларацією №UA500060/2018/034324 від 09.11.2018 року з наступних підстав: «Випуск товарів у вільній обіг відповідно до cт. 260, п. 21, cт. 356 Митного кодексу України. В результаті проведення лабораторних досліджень Одеським управлінням з питань експертизи та досліджень надано висновок від 26.11.18 № 161 та винесено класифікаційне рішення KT-UA-2018 від 02.12.2018. Необхідно внести відповідну інформацію до МД, рішення про відмову у митному оформленні може бути оскаржене у порядку, визначеному гл. 4 Митного кодексу України».

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА

Стаття 19 Конституції України в першому реченні закріплює автономію особистості в її різноманітній життєдіяльності, а у другому реченні містить її королларій, передбачаючи, що держава не може виходити за межі повноважень, що передбачені Конституцією та законами України.

У «Науковому висновку щодо меж дискреційного повноваження суб'єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією», опублікованому на офіційному сайті Верховного Суду, зазначено, що «дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи без діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі».

Суд перевіряє дії відповідача на відповідність вимогам ч.2-3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ст. 6 Конвенції «Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

ЄСПЛ, розглядаючи податкові спори, застосовує ст. 1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, яка гарантує право на мирне та вільне володіння своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Митний кодекс України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин):

Частина 1 статті 67.

Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Частина 2 статті 67.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Частина 1 статті 69.

Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Частина 2 статті 69.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Частина 1 статті 257.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Частина 1 статті 266.

Декларант зобов'язаний:

1) здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом;

2) на вимогу органу доходів і зборів пред'явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення;

3) надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей;

4) у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу;

5) у випадках, визначених цим Кодексом та іншими законами України, сплатити інші платежі, контроль за справлянням яких покладено на органи доходів і зборів.

Частина 1 статті 356.

Взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для:

1) класифікації товарів згідно з УКТЗЕД;

2) перевірки задекларованої митної вартості товарів;

3) встановлення країни походження товарів;

4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин;

5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність;

6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об'єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону.

Частина 2 статті 357

Дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених органом доходів і зборів. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Закон України «Про Митний тариф України» (у редакції на час виникнення спірних правовідносин):

Стаття 1.

Цим Законом встановлюється Митний тариф України (групи 01-72;групи 73-97).

Митний тариф України є невід'ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Основні правила інтерпретації УКТЗЕД Митного тарифу України.

Класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

(a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Наказ ДФС України від 09.06.2015 №401 «Про затвердження Пояснень до УКТ ЗЕД».

До товарної позиції 5806 включаються такі вузькі тканини:

1) Тканини з основи та утоку в стрічках завширшки не більше 30 см, які мають пруги (плоскі чи трубчасті) по обидва боки. Ці вироби виготовляються на спеціальних стрічкових ткацьких верстатах, причому часто кілька стрічок виготовляються одночасно; у деяких випадках стрічки можуть бути одержані з хвилястими пругами на одній чи обох сторонах.

2) Стрічки завширшки не більше 30 см, нарізані (чи розрізані) з ширших кусків тканини з основи та утоку (нарізані (чи розрізані) поздовжньо чи поперек) і які мають несправжні пруги по обох краях або звичайний тканий пруг з одного краю і несправжній пруг з іншого краю. Несправжні пруги роблять, щоб застерегти нарізану (чи розрізану) тканину від осипання, і вони можуть, наприклад, складатися з ряду перевивальних ниток, прокладених у ширшій тканині перед нарізкою (чи розрізкою), простою підшивкою, або несправжні пруги можуть бути також одержані склеюванням країв стрічок чи оплавленням країв стрічок, якщо вони з синтетичних або штучних волокон. Пруги також можуть бути створені обробленням тканини перш, ніж її нарізають на стрічки, способом, який захищає пруги цих стрічок від осипання. У цьому випадку очевидна відсутність розходження між вузькою тканиною і тканиною з несправжніми пругами. Стрічки, нарізані (чи розрізані) із тканин, але без справжнього чи несправжнього пруга по кожній стороні, не включаються до цієї товарної позиції і вважаються звичайними тканинами (щодо з'єднання по діагоналі - див. нижче, пункт 4).

3) Безшовні трубчасті тканини з основи та утоку, ширина яких у складеному (плоскому) вигляді не перевищує 30 см. Тканини, які складаються зі стрічок із краями, з'єднаними для утворення трубки (зшиванням, склеюванням або інакше), до цієї товарної позиції не включаються.

4) З'єднані по діагоналі вироби зі стрічок із загнутими краями, ширина яких у розгорнутому вигляді не перевищує 30 см, нарізані поперек основи та утоку тканини. Ці вироби ріжуться із широких тканин і не мають справжнього чи несправжнього пруга.

До перерахованих вище виробів включені стрічки і тасьма, а також деякі галуни з властивостями тканих стрічок.

Як правило, стрічки з шовкових, вовняних, бавовняних чи синтетичних або штучних волокон з вмістом або без вмісту еластомірної нитки чи гумової нитки, використовуються для нижньої білизни, жіночого одягу, в процесі виготовлення капелюхів і комірців, як орденські стрічки, декоративні палітурні матеріали, в обробленні меблів і т.д.

До цієї товарної позиції включаються також вузькі тканини з металевих ниток за умови, що такі тканини безсумнівно використовуються для одягу, оздоблювальних або аналогічних цілей (див. Примітку 7 до цієї групи).

Галуни, розглянуті в цій товарній позиції, є вузькими стрічками; тасьма - товста, міцна, вузька тканина переважно з бавовняних, лляних, конопляних чи джутових волокон, тасьма і галуни використовуються в шорній справі, для упряжі, для виготовлення пасків, поясів, сидінь стільців і т.д.

До цієї товарної позиції також включаються паски для сліпих з двох стрічок, з'єднаних через рівні інтервали вузькими смугами, причому весь виріб одержують протягом однієї неперервної операції ткацтва.

До товарної позиції 5607 включаються шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси:

5607 5 - з інших синтетичних волокон:

- з нейлону або інших поліамідів чи поліефірів:

- з лінійною щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м):

5607 50 11 00 --- плетені або в обплетенні.

Шпагати, мотузки, канати та троси використовуються як пакувальний шпагат, для обв'язування пакетів, буксирування, навантажувальних робіт і т.д. їхній поперечний переріз звичайно круглий, але іноді (наприклад, деякі троси для приводів) мають квадратний, трапецієподібний чи трикутний переріз. Вони, як правило, не відбілюються, але можуть бути забарвлені, просочені, щоб зробити їх стійкими до гниття, сформовані із забарвленим пасом або просочені, з покриттям чи в оболонці з гуми чи пластмас.

ВИСНОВКИ СУДУ

Конституція України (в редакції станом на 30.09.2016 року) містить статтю 124 «…Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.», яка визначає можливість судового захисту за наявності юридичного спору.

Юридичний спір - це юридичний конфлікт між учасниками правовідносин, у якому кожен з учасників правовідносин захищає свої суб'єктивні права. Правові спори виникають внаслідок порушення суб'єктивних прав у результаті протиправних дій, а також у разі невизнання або оспорювання суб'єктивних прав.

Юридичний спір між ТОВ «УІТАКА» та Одеською митницею ДФС виник з приводу тлумачення та застосування УКТЗЕД при визначенні товарної позиції «Стрічка текстильна з поліестеру, сплетена не просочена, з лінійною щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м), що використовуються при виготовленні стропового такелажного обладнання: стрічка текстильна завширшки: 60 ми - 30000 м, (3500 кг нетто); 90 мм 82600м (16300 кг нетто). Торговельна марка - немає динних. Виробник - SUN - KING KNITTED BELT PRODUCT LTD»

Судом встановлено, що на підставі висновку Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС 26 листопада 2018 року складено Висновок №161.

Пунктом 9 Висновку визначено, що метою подання Запиту є встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД та для перевірки задекларованої митної вартості товарів.

Пунктом 10 Висновку зазначено, що завдання для дослідження - встановити показники та характеристики необхідні для ідентифікації: 1) визначити склад та показники товару, необхідні для його класифікації;- 2) встановити, чи відповідають надані зразки товару опису та даним, заявленим у гр. 31 МД.

Згідно з пунктом 12 Висновку №161 Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС: «Визначити показник лінійної щільності проб № 1, 2 в умовах Одеського управління не є можливим у зв'язку з відсутністю обладнання. Визначити призначення товару можливо лише згідно достовірної інформації від фірми виробника та інформації щодо його подальшого використання. Проби № 1, 2 за визначеними показниками, не відповідають опису у гр. 31 МД М 40 ДЕ від 09.11.2018 № UA500060/2018/034324».

02 грудня 2018 року Одеською митницею ДФС прийнято Рішення про визначення коду товару за митною декларацією №UA-2018. Код задекларованого товару за Митною декларацією змінено з Коду на код . Пунктом 4 Рішення про визначення коду товару наведений Опис товару імпортера: «Вузька тканина з крайками, з синтетичних комплексних (100% поліефір) ниток різних кольорів, без просочення, дублювання та покриття пластмасами. - 60 мм - 30000 м (3500 кг нетто), - 90 мм - 82600 м (16300 кг) Торговельна марка - немає даних Виробник - SUN - KING KNITTED BELT PRODUCT LTD. Країна виробництва - CN».

На підставі Висновку Одеського управління з питань експертиз та досліджень від 26 листопада 2018 року №161 та Рішення про визначення коду товару за митною декларацією, Одеською митницею ДФС прийнята Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 500060/2018/08671.

При цьому, експертний висновок не містить у собі інформацію та не відповідає на питання чи являються надані зразки товару "вузькими" тканинами у тому сенсі, як це розуміється у примітці 5 до Групи 58 УКТЗЕД, та в контекстовому описі й поясненнях до товарної позиції 5806 УКТЗЕД.

Згідно до Пояснень товарної позиції 5607, визначено суттєві характеристики, яким має відповідати продукція (товари), для віднесення їх до цієї товарної позиції, у тому числі - лінійна щільність.

5607 "Шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси:

5607 5 - з інших синтетичних волокон:

- з нейлону або інших поліамідів чи поліефірів:

- з лінійною щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м):

5607 50 11 00 - плетені або в обплетенні".

Також, як вбачається з вказаного вище висновку Одеського відділу з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС, а саме п. 12 зазначено, що в Одеському відділі відсутнє необхідне обладнання для визначення лінійної щільності проб. Визначення призначення товару не входить до Галузі атестації Одеського відділу з питань експертизи та досліджень. В Одеському відділі відсутнє обладнання для визначення вмісту вуглецю у металах, що необхідно для остаточного вирішення питання належності проб до сталі (а/с. 220).

Отже, з огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що, не визначивши всіх необхідних характеристик згідно УКТЗЕД завезеного ТОВ «УІТАКА» товару, Одеський відділ з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС здійснив самостійно визначення характеристик імпортованого товару, не володіючи точними даними про нього, оскільки лінійна щільність товару в товарній позиції є однією з визначальних, а її дослідження взагалі не проводилось.

За таких умов, вказаний висновок не можна вважати налажним доказом у розумінні приписів ст. 73 КАС України, а результати такого дослідження митних органів - достовірними.

З позиції ЄСПЛ важливою вимогою до доказування є належна якість доказів, якими суд обґрунтовує своє рішення. Стаття 6 Конвенції не встановлює якихось вимог до порядку оцінки доказів національним судом, а залишає вирішення цього питання «на поталу» національному законодавству і національним судам.

Разом з тим у питаннях використання національними судами доказів ЄСПЛ застосовує широку палітру термінів на позначення якісних характеристик доказів, акцентуючи особливу увагу на їх належності, тобто на змістовому логічному зв'язку між доказом та обставинами справи, а також на дотриманні належного процесуального порядку отримання, подання та дослідження доказів, від чого залежить їх допустимість (рішення у справах: «Георгіос Папагеоргіу проти Греції», «Перна проти Італії», «Жуковський проти України»). При цьому береться до уваги такий процесуальний порядок, який визначений національним законодавством.

Згідно зі ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи встановлені обставини справи, а також правове регулювання спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що позивач здійснив декларування (визначив код УКТЗЕД) імпортованих товарів у відповідності до вимог митного законодавства, натомість контролюючий орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що Товариством при декларуванні невірно визначено код УКТЗЕД.

Крім цього, суд вважає за необхідне вказати.

24.11.2016 року ЄСПЛ прийнято рішення у справі «Полімерконтейнер» проти України» (заява № 23620/05), яке набуло статусу остаточного 24.02.2017 року.

«Підприємство-заявник скаржилося, зокрема, на тривалу практику органів митної служби щодо присвоєння невірного коду імпортним товарам, чим встановлювалась більша ставка ввізного мита, всупереч численним фактичним висновкам, викладеним у рішеннях суду, які були винесені на користь підприємства-заявника…

У 1999 році підприємство-заявник почало на регулярній основі імпортувати до України матеріал необхідного для його виробничої діяльності типу. Кожного разу органи Державної митної служби України присвоювали код класифікації на його імпортовані товари, на основі якого підприємство-заявник повинне було сплачувати ставку ввізного мита у розмірі 5 %. Підприємство-заявник оскаржувало кожне таке рішення до національних судів і домагалося повернення надмірно сплаченого мита. Воно стверджувало, що у разі якби класифікація була вірною, йому б довелося сплачувати ставку ввізного мита у розмірі лише 1 %. На товар, якого це стосувалося, було накладено арешт в очікуванні результату судового розгляду.

Суди кожного разу виносили рішення на користь підприємства-заявника. Зокрема, в матеріалах справи міститься вісім остаточних рішень, якими було скасовано чотирнадцять відповідних рішень органів митної служби, винесених у різні дати в період між 2001 та 2006 роками та вирішено повернути підприємству-заявнику надмірно сплачене податкове зобов'язання.

Національні суди неодноразово заявляли, що це питання вже розглядалося багато разів, і що продовження органами митної служби практики помилкового присвоєння «дорожчого» коду імпортному товару підприємства-заявника ставить під сумнів остаточність цих рішень та авторитет судів у цілому…

Суд наголошує, що першою і найбільш важливою вимогою статті 1 Першого протоколу є те, що будь-яке втручання з боку органів державної влади у мирне володіння майном має бути законним (див. рішення у справі «Ятрідіс проти Греції» (Iatridis v. Greece) [ВП], № 31107/96, п. 58, ЄСПЛ 1999-II). Умова законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та принципу верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справах «Хентріх проти Франції» (Hentrich v. France), від 22 вересня 1994 року, п. 42, серія А № 296-А, та «Кушоглу проти Болгарії» (Kushoglu v. Bulgaria), № 48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року).

Крім того, будь-яке втручання, включаючи те, яке виникло в результаті заходів для забезпечення сплати податків, не повинно порушувати «справедливого балансу» між вимогами загальних інтересів суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Важливість забезпечення такого балансу в цілому відображається в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не буде досягнуто, якщо на зацікавлену особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших авторитетних джерел, рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden), від 23 вересня 1982 року, пп. 69-73, серія А №52).

Повертаючись до цієї справи, Суд зазначає, що, як було встановлено національними судами, в період між 2001 і 2006 роками органи митної служби присвоювали невірний код товару, який підприємство-заявник імпортувало в Україну, що призвело до значного збільшення ставки ввізного мита. Це змусило підприємство-заявника регулярно звертатися до суду з ідентичними претензіями. Хоча в кожному окремому випадку національний суд виносив рішення на користь підприємства-заявника та зупиняв виконання оскаржуваних рішень, це не завадило органам митної служби продовжувати присвоювати один і той самий невірний код тому й самому імпортованому товару. Іншими словами, судові рішення були позбавлені будь-якого процесуального ефекту і обмежувалися лише повідомленням факту відшкодування.

Суд надає значення заявам національних судів, що така практика ставила під сумнів остаточність їх рішень та авторитет судів у цілому (див. п. 9 вище). Немає жодних підстав ставити під сумнів такі судові рішення. Суд інтерпретує це як ознаку того, що органи митної служби діяли свавільно та що механізми припинення такої практики були відсутні».

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити:

Преюдиціальність - обов'язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні чи вироку і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу.

Преюдиціальне значення мають лише рішення зі справи, в якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

З огляду на вказане, суд вважає, що у спірних правовідносинах постанова Верховного Суду по справі № 815/1465/17 від 04.09.2018 р. має преюдиціальне значення, оскільки, згідно до фактичних обставин справи № 420/290/19 товар № 1, зазначений у мінній декларації №UА500060/2018/034324 від 09.11.2018 є аналогічним та ввезений в Україну ТОВ «УІТАКА».

Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»).

Згідно зі ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 139, 242, 246, 250, 251, 255, 295, 297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці ДФС про визнання незаконним рішення та скасування картки відмови - задовольнити повністю.

Визнати незаконним та скасувати Рішення Одеської митниці ДФС від 02.12.2018 року №КТ-UA-2018 року про визначення коду товару.

Визнати незаконним та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500060/2018/08671.

Стягнути з Одеської митниці ДФС на користь товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА», суму судового збору за подання адміністративного позову за:

платіжним дорученням № 372 від 11.01.2019 року у сумі 3 842, 00 грн. (три тисячі вісімсот сорок дві гривні 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 15.5 розділу VII "Перехідні положення" КАС України від 03 жовтня 2017 року визначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи зберігаються порядок подачі апеляційних скарг та направлення їх до суду апеляційної інстанції, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України від 06 липня 2005 року.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Товариство з обмеженою відповідальністю "УІТАКА" - адреса: 65009, м. Одеса, вул. Піонерська, 5-в, офіс 503, ідентифікаційний код 34203597, телефон: НОМЕР_1)

Одеська митниця ДФС - адреса: 65078, м.Одеса, вул. Гайдара, 21-а, , телефон , факс: , електронна адреса:

Головуючий суддя Потоцька Н.В.

.