Справа № 580/832/19
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2019-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 березня 2019 року справа № 580/832/19

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Тимошенко В.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до головного державного виконавця Христинівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Діденка М.М., Христинівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про визнання протиправними та скасування постанов,

встановив:

11 березня 2019 року до Черкаського окружного адміністративного суду з позовною заявою звернувся ОСОБА_1 до головного державного виконавця Христинівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Діденка М.М., Христинівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, в якій просить:

1) визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Христинівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Діденка Максима Миколайовича, винесену 23.10.2018 в рамках виконавчого провадження № 9964059, про накладення штрафу в сумі 33175,00 грн на ОСОБА_1;

2) визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Христинівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Діденка Максима Миколайовича, винесену 23.10.2018 року в рамках виконавчого провадження № 9964059, про стягнення виконавчого збору в сумі 6635,00 грн з ОСОБА_1.

Крім того, позивач просить поновити строк для звернення до суду з цим позовом, як такий, що пропущений з поважних причин про що постановити ухвалу та відстрочити йому сплату судового збору за подання цього позову, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору мотивоване тим, що Закон України «Про судовий збір» в статті 8 визначає, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. При цьому позивач зазначив, що відповідно до інформації Пенсійного фонду його заробіток за 2018 рік склав 74484 грн 56 коп. За мінусом 20% податків та аліментів, які з нього утримуються ця сума складає менше 50000,00 грн. Також в 2018 році він двома платежами сплатив заборгованість з виплати аліментів на загальну суму 66350,00 грн та має на утриманні двох інших малолітніх дітей, а тому на оплату судового збору коштів не має.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши позовну заяву, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України і підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Частиною 3 ст.161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI, з подальшими змінами та доповненнями.

Так, згідно статті 2 вказаного Закону, платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 за подання до суду позову майнового характеру, який подано фізичною, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23.11.2018 року №2629-VIII прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб на 2019 рік становить 1921 грн.

Позовна заява ОСОБА_1 містить дві позовні вимоги про скасування постанов державного виконавця: від 23.10.2018 в рамках виконавчого провадження № 9964059 про накладення штрафу в сумі 33175,00 грн та від 23.10.2018 в рамках виконавчого провадження № 9964059 про стягнення виконавчого збору в сумі 6635,00 грн, які є вимогами майнового характеру.

Таким чином, за позовну вимогу про скасування постанови державного виконавця: від 23.10.2018 в рамках виконавчого провадження № 9964059 про накладення штрафу в сумі 33175,00 грн позивачу необхідно сплатити 768 грн 40 коп. судового збору. Розрахунок: 33175 грн. 00 коп. (ціна позову) х 1 % (ставка судового збору) = 331,75 грн, однак не менше 768 грн 40 коп.

За позовну вимогу про оскарження постанови державного виконавця від 23.10.2018 в рамках виконавчого провадження № 9964059 про стягнення виконавчого збору в сумі 6635,00 грн позивачу необхідно сплатити 768 грн. 40 коп. судового збору. Розрахунок: 6635,00 грн (ціна позову) х 1 % (ставка судового збору) = 66,35 грн, однак не менше 768,40 грн.

Отже, за подання даної позовної заяви позивачу необхідно сплатити 1536 грн. 80 коп.

Щодо клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору суд зазначає таке.

В силу положень ч. 1 ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов'язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред'явлення безрозсудних і необгрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Відповідно до роз'яснень, які містяться у п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року № 10 єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

В постанові Пленумі Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" вказано, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81) 7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Враховуючи вищевикладене суддя зазначає, що надані до клопотання про відстрочення сплати судового збору документи не дають достатніх підстав для його задоволення.

Крім того, Законом України «Про судовий збір» передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення позивача від сплати судового збору.

З огляду на вказане, позивачу слід надати актуальні станом на дату подання позовної заяви відомості про наявність у нього субсидії на сплату житлово-комунальних послуг, інших видів державної допомоги, довідки про наявність банківських рахунків та коштів на них, довідку про доходи, отриману в територіальному органі ДФС, довідку про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, інформацію щодо наявності вкладів, нерухомого та рухомого майна тощо) або ж надати документ про сплату судового збору, у встановленому законом порядку.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до головного державного виконавця Христинівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Діденка М.М., Христинівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про визнання протиправними та скасування постанов, залишити без руху.

Надати позивачу десять днів з дня, наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків зазначених в описовій частині ухвали суду.

Копію ухвали направити позивачеві.

Роз'яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Тимошенко