Справа № 826/7073/18
Суддя: Васильченко І.П.
Дата ухвалення: 2019-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

19 березня 2019 року № 826/7073/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Васильченко І.П. розглянувши в спрощеному позовному провадженні справу

за позовом

Головного управління ДСНС України у Київській області

До

Товариства з обмеженою відповідальністю «Паладіум Плюс»

про

застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДСНС України у Київській області звернулось до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Паладіум Плюс» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) резервуарного парку, насосної, паливо-роздавального пункту та приміщень адміністративної будівлі на території ТОВ «Паладіум Плюс» () за адресою: Київська обл., смт. Гостомель, вул. Автошляхова, 1 –а шляхом зобов’язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об’єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 17.04.2018 р. № 46.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2018 року суд визнав подану заяву і додані до неї матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження по справі, ухвалено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Позовні вимоги обґрунтовані необхідністю застосування заходів реагування, оскільки встановлені під час перевірки порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю та здоров’ю людей.

Відповідач у письмовому відзиві на позов зазначив про усунення всіх порушень, які були виявлені під час проведення ГУ ДСНС України у Київській області перевірки щодо додержання суб’єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної небезпеки; зупинення роботи підприємства є крайнім заходом, а тому позивачем не доведено наявності підстав для застосування до відповідачів заходів реагування у вигляді повного зупинення робіт.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з’ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об’єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ГУ ДСНС у Київській області у період з 11.04.2018 р. по 17.04.2018 р. проведено планову перевірку щодо додержання суб’єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки при експлуатації території та приміщень ТОВ «Паладіум плюс», розташованих за адресою: Київська обл., смт. Гостомель, вул. Автошляхова, 1 –а, за результатами якої складено відповідний акт від 17.04.2018 р. № 46 (далі по тексту – акт перевірки).

В акті перевірки зафіксовано наступні 35 порушень правил на норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров’ю людей, а саме:

-розділу ІІІ, глави 1, п. 1.19 ППБУ наказ МВС України від 30.12.2014 р. № 1417, розділу ІІІ, глави 1 п. 12, а саме керівником об’єкта своїм розпорядчим документом не визначено спеціальні місця для куріння, які необхідно позначити відповідним знаком або написом, і місця, де встановлюють урну або попільницю з негорючих матеріалів з урахуванням відстаней до паливо-роздавального пункту;

-розділу ІІ п.22 НАПБ А.01.001-2014, п. 17.2.33 ВБН В. 2.2-58.1.-94, п. 8.1 ДБН В.1.1-7.2016, а саме на території нафтобази не влаштовано пожежний пост з пересувною установкою пінного пожежогасіння та організацією цілодобового чергування особового складу;

-розділу VI п. 9.2 НАПБ А.01.001-2014, а саме бетонне обвалування резервуарного парку має тріщини;

-розділу ІІ п. 22, табл. 17 НАПБ А.01.001-2014, ВБН В.2.2-58.1-94, а саме відстань від місць забору води для цілей пожежогасіння до резервуарів з паливом менше 40 м;

-розділу ІІ п. 22, табл. 18 НАПБ А.01.001-2014, ВБН В.2.2-58.1-94, а саме відстань від місць забору води для цілей пожежогасіння до наливиних пристроїв пунтку роздачі пального менше 40 м;

-розділу ІІІ глави 2 п. 2.37 НАПБ А.01.001-2014, розділу ІІІ глави 2 п. 20 НАПБ В.01.058-2008/112, а саме на шлях евакуації з адміністративної будівлі допускається встановлення обладнання, що зменшує нормативну ширину;

-розділу ІІІ глави 2 п. 2.37 НАПБ А.01.001-2014, розділу ІІІ глави 2 п. 20 НАПБ В.01.058-2008/112, а саме на шлях евакуації з приміщень другого поверху адміністративної будівлі влаштовано пороги та сходинки які перешкоджають вільній евакуації;

-розділу ІІ п.22 НАПБ А.01.001-2014, п. 7.3.26 ДБН В. 1.1-7.2016, а саме в вікнах сходової клітки адміністративної будівлі відсутні відкривні фрамуги;

-розділу ІІ п.22 НАПБ А.01.001-2014, п. 7.3.20 ДБН В. 1.1-7.2016, а саме огорожу сходів СЗ адміністративної будівлі влаштовано висотою менше 1,2 м;

-розділу ІІ п.22, розділу ІІІ п. 2.30 НАПБ А.01.001-2014, п. 7.3.22 ДБН В. 1.1-7.2016, а саме на шляху евакуації в сходовій клітці адміністративної будівлі влаштовано прилад опалення на висоті менше 2.2 м. від підлоги;

-розділу ІІІ п.2.37 НАПБ А.01.001-2014, а саме відсутній пристрій для само зачинення дверей сходової клітки адміністративної будівлі;

-розділу ІІІ п.2.29 НАПБ А.01.001-2014, а саме огорожа маршів сходової клітки адміністративної будівлі влаштована таким чином, що звужено ширину сходового маршу;

-розділу ІV п.1.18 НАПБ А.01.001-2014, а саме світильник в приміщенні складу без захисного скла;

-розділу ІІІ п.2.9 НАПБ А.01.001-2014, а саме на вхідних дверях виробничих та складських приміщень адміністративної будівлі не вказані зони класу та категорії по вибухопожежній та пожежній безпеці згідно НПАОП 40.1-1.32-01 та ДСТУ Б.В.1.1-36:2016;

-розділу ІV глави 10 п. 14 НАПБ В.01.058-2008/112, а саме не забезпечено вільний доступ до ручного пожежного сповіщувача системи автоматичної пожежної сигналізації та оповіщення на шляхах евакуації з приміщень другого поверху адміністративної будівлі;

-розділу V п.1.2 НАПБ А.01.001-2014, п. 5.9, дод. А ДБН В.2.5-56:2014, а саме приміщення де встановлено прилад приймально-контрольний пожежний не обладнано аварійним освітленням безпеки;

-розділу V глави 1 п.1.1 НАПБ А.01.001-2014, п. 17.3.5 ВБН В.2.2-58.1.-94, а саме ручні пожежні сповущувачі автоматичної пожежної сигналізації, розташовані на зливо-наливній естакаді та резервуарному парку утримуються в несправному стані;

-розділу ІІ п.22 НАПБ А.01.001-2014, п. 17.3.5 ВБН В.2.2-58.1.-94, а саме не виконане автоматичне відключення технологічного обладнання нафтобази та припинення операцій із зливу-наливу палива при спрацюванні системи пожежної сигналізації;

-розділу V п.1.2 НАПБ А.01.001-2014, п. 7.2.22 ДБН В.2.5-56:2014, а саме на об’єкті відсутній резерв пожежних сповіщувачів, що повинен складати 10 % від загальної кількості змонтованих;

-розділу V п.1.2 НАПБ А.01.001-2014, дод. А ДБН В.2.5-56:2014, а саме приміщення електрощитових, трансформаторних підстанцій не обладнані системою протипожежного захисту;

-розділу ІІ п. 2.3 НАПБ А.01.001-2014, а саме дверні прорізи в протипожежних перегородках складських приміщень адміністративної будівлі не заповнені протипожежними дверима;

-розділу ІV глави 1 п. 1.16 НАПБ А.01.001-2014, розділу ІV глави 1 п. 14 НАПБ В.01.058-2008/112, а саме електрощити, групові електрощитки в адміністративній будівлі не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарату захисту (плавкої вставки), не утримуються в замкненому стані;

розділу V п. 1.5 НАПБ А.01.001-2014, розділу ІІІ глави 2 п. 16 НАПБ В.01.058-2008/112, а саме невстановлено прямий телефонний зв'язок між об’єктом підвищеної небезпеки та відповідним органом ДСНС;

розділу ІІІ п. 2.12 НАПБ А.01.001-2014, розділу ІV глави 1 п. 18 НАПБ В.01.058-2008/112, а саме допускається складування, зберігання горючих матеріалів та устаткування в приміщеннях електрощитових на відстані менше 1 м від електрообладнання та під електрощитами;

-розділу ІІІ п. 2.12 НАПБ А.01.001-2014, а саме в приміщенні електрощитової влаштовано майстерню;

-розділу ІV глави 3 п. 6 НАПБ В.01.058-2008/112, а саме на світильнику зовнішнього освітлення, що встановлено біля пункту роздачі пального відсутній захисний плафон;

-розділу ІV глави 2 п. 1 НАПБ В.01.058-2008/112, а саме на електродвигуни, світильники, апарати та обладнання, встановлені у вибухонебезпечних зонах не нанесено знаки, що вказують ступінь захисту їх оболонки;

-розділу ІV глави 4 п. 3 НАПБ В.01.058-2008/112, а саме результати ревізії блискавкозахисту перевірочних випробувань заземлювальних пристроїв виконаних ремонтів не заносяться до спеціального пронумерованого прошнурованого та скріпленого печаткою експлуатаційного журналу;

-розділу ІV глави 10 п. 9 НАПБ В.01.058-2008/112, а саме не влаштовано під’їзд з твердого покриття, майданчиком розмірами не менше 12х12 м, для встановлення пожежних автомобілів і збирання води, до пожежного гідранту № 5 за прийнятою на об’єкті системою нумерації;

-розділу ІV глави 13 п. 6 НАПБ В.01.058-2008/112, а саме резервуар для зберігання піноутворювача та його розчину, не обладнано сигналізаторами рівня автоматичного контролю;

-розділу ІV глави 9 п. 9.2 п.4 НАПБ А.01.001-2014, розділу V глави 3 п. 2 НАПБ В.01.058-2008/112, а саме не проведено роботи по відновленню покриття, для запобігання впливу сонячних промінів, наземних резервуарів для нафтопродуктів;

-розділу ІV глави 9 п. 9.2 п.5 НАПБ А.01.001-2014, розділу V глави 3 п. 2 НАПБ В.01.058-2008/112, а саме не представлено технологічні карти, на резервуари, в яких вказується номер резервуара, його конструктивний тип, максимальний рівень наливання (наливу), мінімальний залишок, швидкість наповнення (спорядження);

-п. 2 ч.1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України, п. 4.3.1 ПТБ, а саме не забезпеченно працівників об’єкта засобами колективного та індивідуального захисту;

-п. 6 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України, додаток 1 до Методики прогнозування, а саме на об’єкті підвищеної небезпеки не створено диспетчерську службу;

-ст. 53 Кодекс цивільного захисту України, на об’єкті підвищеної небезпеки з метою своєчасного виявлення на них загрози виникнення надзвичайних ситуацій та здійснення оповіщення персоналу та населення, яке потрапляє в зону можливого ураження, створюються та функціонують автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення.

18.04.2018 р. відповідачем винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 45.

У зв’язку з невиконанням припису та не усуненням встановлених під час проведення перевірки, відповідач звернувся до суду з даним позовом.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов’язки та відповідальність суб’єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі – Закон № 877-V).

Відповідно до ст. 1 цього Закону, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров'я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Частиною 4 ст. 4 Закону № 877-V, виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю);повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа. Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України, до завдань і обов'язків суб'єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить: забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об'єктах суб'єкта господарювання; забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту; розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб'єкта господарювання; створення об'єктових формувань цивільного захисту відповідно до цього Кодексу та інших законодавчих актів, необхідної для їх функціонування матеріально-технічної бази і забезпечення готовності таких формувань до дій за призначенням; створення диспетчерських служб відповідно до цього Кодексу та інших законів, необхідних для забезпечення безпеки об'єктів підвищеної небезпеки; проведення оцінки ризиків виникнення надзвичайних ситуацій на об'єктах суб'єкта господарювання, здійснення заходів щодо не перевищення прийнятних рівнів таких ризиків; здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної та пожежної безпеки; декларування безпеки об'єктів підвищеної небезпеки: розроблення планів локалізації та ліквідації наслідків аварій на об'єктах підвищеної небезпеки; проведення об'єктових тренувань і навчань з питань цивільного захисту; забезпечення аварійно-рятувального обслуговування суб'єктів господарювання, відповідно до вимог статті 133 цього Кодексу; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; забезпечення безперешкодного доступу посадових осіб органів державного нагляду, працівників аварійно-рятувальних служб, з якими укладені угоди про аварійно-рятувальне обслуговування суб'єктів господарювання, для проведення обстежень на відповідність протиаварійних заходів планам локалізації і ліквідації наслідків аварій на об'єктах підвищеної небезпеки та потенційно небезпечних об'єктах, сил цивільного захисту - для проведення аварійно-рятувальних та інших невідкладних робіт у разі виникнення надзвичайних ситуацій; забезпечення дотримання вимог законодавства щодо створення, зберігання, тримання, використання та реконструкції захисних споруд цивільного захисту; здійснення обліку захисних споруд цивільного захисту, які перебувають на балансі (утриманні); дотримання протиепідемічного, протиепізоотичного та протиепіфітотичного режиму; створення і використання матеріальних резервів для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; розроблення і затвердження інструкцій та видання наказів з питань пожежної безпеки, здійснення постійного контролю за їх виконанням; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики; своєчасне інформування відповідних органів та підрозділів цивільного захисту про несправність протипожежної техніки, систем протипожежного захисту, водопостачання, а також про закриття доріг і проїздів на відповідній території; виконання інших завдань і заходів у сфері цивільного захисту, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами.

На підставі п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об’єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров’ю людей.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров’ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно з ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об’єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб’єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об’єктів або об’єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об’єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб’єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об’єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб’єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

У разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання. Санкція, що застосовується до суб’єкта господарювання при першому порушенні, не може бути вищою за мінімальну санкцію, передбачену відповідним законом (ч. 2 ст. 12 Закону № 877-V).

В силу положень ч. 6 ст. 7 Закону № 877-V, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та до батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається суб'єкту господарювання або уповноваженій ним особі, а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Відповідно до ст. 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п’яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

У разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб’єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.

Аналізуючи зазначені норми, суд зазначає, що звернення територіальних органів ДСНС України до адміністративного суду з позовом про застосування відповідних заходів реагування виникає виключно у випадку, коли виявлені за результатами перевірки суб’єкта господарювання порушення вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров’ю людей, та за умови існування таких порушень на момент прийняття рішення адміністративним судом.

Як вбачається з матеріалів справи, встановлені позивачем порушення вимог правил пожежної безпеки, що можуть призвести до виникнення пожежі, створюють реальну загрозу життю та здоров’ю людей, вказані в акті перевірки, що стосується ТОВ «Паладіум плюс» усунуто в повному обсязі, про що, відповідачем повідомлено ГУ ДСНС у Київській області листом від 02.05.2018 р. № 020518/02; крім того вказаним листом позивач просив призначити перевірку усунутих недоліків, виявлених при проведенні перевірки нафтобази ТОВ «Паладіум плюс».

Відтак, відповідачем здійснено заходи щодо усунення всіх виявлених порушень, зважаючи на що суд зазначає про відсутність реальної загрози життю та здоров’ю людей.

Таким чином, на момент вирішення спору відповідачем усунуто порушення вимог пожежної безпеки, у тому числі Правил пожежної безпеки в Україні, які зафіксовані в акті перевірки та стали підставою для звернення ГУ ДСНС у Київській області до суду щодо застосування заходів реагування.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч. 2 цієї статті).

Відповідно до ч. 2 ст. 2 названого Кодексу у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За таких підстав, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) резервуарного парку, насосної, паливо-роздавального пункту та приміщень адміністративної будівлі на території ТОВ «Паладіум Плюс» () за адресою: Київська обл., смт. Гостомель, вул. Автошляхова, 1 –а, та про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ГУ ДСНС у Київській області.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 139, 242- 243, 245-246, 250, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У позові Головного управління ДСНС України у Київській області (04071, м. Київ, вул. Межигірська, 8, ) відмовити.

Рішення суду відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.П.Васильченко