Справа № 823/1934/18
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2019-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/1934/18 Суддя (судді) першої інстанції: С.М. Гарань
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого-судді: Кучми А.Ю.

суддів: Епель О.В., Карпушової О.В.,

за участю секретаря: Тищенко Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 21.09.2018 (м. Черкаси, дата виготовлення повного тексту 01.10.2018) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юрія Фарм» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Юрія Фортуна» до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа - Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради про скасування рішення,-

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Юрія Фарм» та Товариство з обмеженою відповідальністю «Юрія Фортуна» звернулись з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа - Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради, в якому просили суд: визнати протиправним та скасувати рішення відповідача від 01.12.2017 № 1536 «Про скасування дії містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки».

Вказана позовна заява обґрунтована тим, що рішенням відповідача від 01.12.2017 № 1536, прийнятого на підставі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22.11.2017, скасовано дію містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, яка надана в оренду позивачам (додаток до наказу департаменту архітектури та містобудування від 27.01.2017 № 116).

Вказане рішення прийняте з підстав недотримання при видачі містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки по вул. Чехова, 213/1 та вул. Кобзарській, 108, що у м. Черкаси вимог чинного законодавства, однак таке рішення на думку позивачів є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки частина виявлених порушень є формальними і не можуть бути підставою для скасування дії містобудівних умов.

Щодо порушення намірів забудови містобудівній документації вказують, що такий висновок є хибним оскільки на земельній ділянці, яка знаходиться за адресою: м. Черкаси, вул. Чехова, 213/1 - вул. Кобзарській, 108 та перебуває в оренді позивачів (цільове призначення - землі промисловості, транспорту, зв'язку, енергетики, оборони та іншого призначення) передбачено впорядкування промислових та комунальних об'єктів.

В той же час, відповідності до ескізного проекту, який був доданий до заяви про надання містобудівних умов і обмежень, на спірній земельній ділянці передбачено реконструкцію віварію з прибудовами і підвалом та прохідної з прибудовою під адміністративно-виробничий корпус, основними функціями якого будуть підготовка пляшок, фільтрація, розлив розчинів, маркування, що свідчить про відповідність намірів забудови містобудівній документації.

Головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С., у відзиві на позовну заяву зазначив, що спірне рішення є законним, тому не підлягає скасуванню, оскільки було прийнято у відповідності до положень чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, а також на підставі та в межах наданих повноважень.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 21.09.2018 адміністративний позов - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С. від 01.12.2017 № 1536 «Про скасування дії містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки».

Не погоджуючись з судовим рішенням, Державна архітектурно-будівельна інспекція України подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Зокрема, апелянт вказує на те, що у містобудівних умовах та обмеженнях не зазначено ні планувальних обмежень, ні відстані до існуючих об'єктів, ні охоронні зони, ні кількість місць зберігання автотранспорту.

Крім того, під час проведення перевірки до заяви про видачу містобудівних умов було надано незасвідчені в установленому законом порядку копії документа про право власності (користування) земельною ділянкою, які не містили підписів та відповідних реквізитів осіб, що видали відповідні документи.

Також зазначає про те, що оскільки наміри забудови земельної ділянки не відповідали положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні, вказане стало підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень.

Позивачі не скористались своїм правом на подання до суду апеляційної інстанції відзиву на апеляційну скаргу.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як свідчать матеріали справи, Наказом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 27.01.2017 № 116 ТОВ «Юрія Фарм» та ТОВ «Юрія Фортуна» були надані містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки по вул. Чехова, 213/1 та вул. Кобзарській, 108, що у м. Черкаси, згідно п.1 якого позивачам надано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки за вказаною адресою для реконструкції віварію з прибудовами, підвалом і прохідної з прибудовою під адміністративно-виробничий корпус (а.с. 28-29).

У подальшому, згідно з направленнями на проведення планової перевірки №49 від 10.10.2017 та №49/1 від 09.11.2017, головні інспектори будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Глазепа Р.І., Ільченко І.С. та Шинкарук С.М. були направлені для проведення планової перевірки на Управління планування та архітектури Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради (а.с. 133-134).

За результатами проведеної перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С. та головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Шинкарук С.М. із залученням начальника інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Глазепи Р.І. складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.11.2017, яким встановлено порушення при видачі містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки по вул. Чехова, 213/1 та вул. Кобзарській, 108, що у м. Черкаси: пункту 2.1 розділу І, пунктів 2.1 та 2.2 та 2.4 розділу ІІ, п.3.6 розділу ІІІ Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109, п.п.4 п.2.1, п.п.7 п.2.2, п.п.3 п.4.2, п.п.1 п.5.1 Пояснювальної записки плану зонування території, затвердженого рішенням ЧМР від 04.12.2014 № 2-513 та п.8 ч.1 ст.1, ч.7 ст.18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI.

На підставі встановлених в акті перевірки від 22.11.2017 порушень, головним інспектором будівельного нагляду Ільченко І.С. прийнято рішення від 01.12.2017 № 1536 «Про скасування дії містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки» по вул. Чехова, 213/1 та вул. Кобзарській, 108, що у м. Черкаси (а.с. 16).

Вказане стало підставою для звернення з даним адміністративним позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що скасування дії містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки затверджених наказом департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради № 116 від 27.01.2017, згідно з якими особа (позивачі) отримали дозвіл (вихідні дані для будівництва) від держави (органу місцевого самоврядування), та подальше позбавлення їх цього дозволу на підставі того, що орган допустив помилку (порушення строків, не засвідчення документів, недотримання форми документів та інше), є неприпустимим (оскільки порушує права та інтереси позивачів), а отже є наслідком для задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування рішення від 01.12.2017 № 1536 «Про скасування дії містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки».

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VІ (надалі - Закон №3038-VІ).

Згідно зі ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Відповідно до статті 41-1 Закону №3038-VІ державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - Порядок №698), пунктом 2 якої передбачено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

На підставі п.23 Порядку № 698 за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Відповідно до п. 29 Порядку № 698, у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

Пунктом 32 Порядку № 698 передбачено, що якщо рішення об'єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Згідно пункту 1 Положення «Про управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області», затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції №938 від 12.06.2017, управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утворене як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відтак, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області здійснило перевірку дотримання Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради вимог містобудівного законодавства відповідно до наданих йому повноважень.

Як свідчать матеріали справи, підставою для прийняття спірного рішення від 01.12.2017 № 1536 стало порушення п.1.2 розділу І, пунктів 2.1, 2.2 та 2.4 розділу ІІ, п.3.6 розділу ІІІ Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109, п.п.4 п.2.1, п.п.7 п.2.2, п.п.3 п.4.2, п.п.1 п.5.1 Пояснювальної записки плану зонування території, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 04.12.2014 № 2-513 та п.8 ч.1 ст.1, ч.7 ст.18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» при наданні позивачам містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки по вул. Чехова, 213/1 та вул. Кобзарській, 108, що у м. Черкаси.

Так, Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109 затверджено «Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст» (далі - Порядок №109), (чинного на час видачі містобудівних умов і обмежень).

Відповідно до п.1.2 Порядку № 109 містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Пунктами 2.1 та 2.2 Порядку №109 визначено, що містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом семи робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви разом із документами, передбаченими пунктом 2.2 цього розділу, у порядку, встановленому Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовником додаються: засвідчена в установленому порядку копія документа про право власності (користування) земельною ділянкою; ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки (у довільній формі); викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; кадастрова довідка з містобудівного кадастру (у разі наявності); черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру - за умови відсутності містобудівного кадастру); фотофіксація земельної ділянки (з оточенням); містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва.

Відповідно до п. 2.4 Порядку №109, розгляд заяви, надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх видачі здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку, встановленому Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні.

Відмова у видачі містобудівних умов та обмежень або внесення змін до них з відповідним обґрунтуванням надається уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, визначений пунктом 2.1 цього розділу.

Таким чином, єдиною підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень згідно Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку №109 є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні.

У подальшому, до статті 29 Закону №3038-VI було внесено зміни Законом № 1817-VIII від 17 січня 2017 року, яким, крім іншого, запроваджено і підстави для скасування містобудівних умов та обмежень. Відповідні зміни набули чинності 10 червня 2017 року.

Згідно пункту другого абзацу третього частини 8 статті 29 Закону №3038-VI, в редакції від 10 червня 2017 року, скасування містобудівних умов та обмежень здійснюється, зокрема головними інспекторами будівельного нагляду в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду у разі невідповідності містобудівних умов та обмежень містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам.

Як вбачається з аналізу наведених правових норм, містобудівні умови та обмеження видаються на підставі містобудівної документації (в даному випадку місцевого рівня) при зверненні зацікавленої особи до уповноваженого органу з поданням визначеної документації. Підставою відмови в наданні містобудівних умов та обмежень є, зокрема, невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні, тобто така невідповідність встановлюється на стадії надання містобудівних умов та обмежень.

При цьому, невідповідність намірів забудови означає, що запланований для будівництва об'єкт не відповідає вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, тобто затвердженим текстовим та графічним матеріалам з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій конкретного населеного пункту.

Аналогічний висновок міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 11 квітня 2018 року у справі № 803/1231/17 та від 14 серпня 2018 року у справі № 823/5265/15.

Відтак, порушення строків видачі Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, не може бути підставою для скасування їх дії, оскільки підставою скасування містобудівних умов та обмежень є, зокрема, невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам, тобто така невідповідність встановлюється на стадії надання містобудівних умов та обмежень.

Крім того, підставою для винесення оскаржуваного рішення стало те, що позивачами при подачі документів для отримання містобудівних умов і обмежень) надано правоустановлюючі документи на земельну ділянку, не засвідчені в установленому порядку та не було надано містобудівного розрахунку.

Разом з тим, у відповідності до п.4 ч. 5 ст.13 Закону України «Про адміністративні послуги», адміністратор має право посвідчувати власним підписом та печаткою (штампом) копії (фотокопії) документів і виписок з них, витягів з реєстрів та баз даних, які необхідні для надання адміністративної послуги.

Отже, правовстановлюючі документи на земельну ділянку можуть бути засвідчені працівником Центру надання адміністративних послуг також під час отримання їх від заявника. Вищевказане свідчить, що подача не засвідчених документів також не може бути підставою для скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Щодо ненадання містобудівного розрахунку, то колегія суддів звертає увагу на те, що позивачами до заяви на видачу містобудівних обмежень надано містобудівний розрахунок, що підтверджується копією ескізного проекту містобудівного розрахунку, доданого до позовної заяви (а.с. 62-74).

Крім того, порушення при видачі містобудівних умов і обмежень п.3.6 Порядку № 109 є формальним і не впливає на законність спірного рішення, оскільки дотримання форми, визначеної в додатку до Порядку №109 є обов'язком Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради як органу, що видає містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, а не позивачів як суб'єктів господарювання.

Посилання апелянта про те, що наміри забудови спірної земельної ділянки, у відповідності до плану зонування території м. Черкаси, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 04.12.2014 № 2-513 не належить до переважних, супутніх та допустимих видів використання земельної ділянки (є недозволеними), що є порушенням п.2.4 розділу ІІ Порядку № 109, п.п.7 п.2.2, п.п.3 п.4.2, п.п.1 п.5.1 Пояснювальної записки плану зонування території, затвердженого рішенням ЧМР від 04.12.2014 № 2-513, колегія суддів як і суд першої інстанції не приймає до уваги, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що згідно умов договорів оренди землі від 16.08.2005 та від 23.11.2005, зареєстрованих у Черкаській регіональній філії ДП «Центр державного земельного кадастру» 17.08.2005 за № 19 та від 23.07.2005 за № 96, цільове призначення земельної ділянки по вул. Чехова, 213/1 та вул. Кобзарській, 108, що у м. Черкаси - землі промисловості, транспорту, зв'язку, енергетики, оборони та іншого призначення (а.с. 38-42, 50-53).

При цьому, право орендаря земельної ділянки самостійно господарювати на землі та споруджувати жилі будинки, виробничі та інші будівлі і споруди закріплено пунктами «а» та «ґ» ч.1 ст.95 Земельного кодексу України.

Приписами абз.2 ч.2 ст.24 Закону № 3038-VI встановлено, що забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

У відповідності до ч.1 ст.65 Земельного кодексу України, землями промисловості, транспорту, зв'язку, енергетики, оборони та іншого призначення визнаються земельні ділянки, надані в установленому порядку підприємствам, установам та і організаціям для здійснення відповідної діяльності.

Згідно Генерального плану міста Черкаси, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 29.12.2011 № 3-505, на території спірної земельної ділянки передбачено впорядкування промислових та комунальних територій.

Згідно з Планом зонування, територія належить до зони Вр-виробничі зони під реконструкцію та ТР-з зона транспортної інфраструктури.

До виробничих зон, у відповідності до містобудівної документації, входять території, на яких розміщуються підприємства, що є джерелами забруднення навколишнього середовища і потребують санітарно - захисних зон. До переважних видів використання відносяться підприємства відповідного класу шкідливості. До супутніх видів - підприємства по обслуговуванню транспортних засобів та адміністративні об'єкти, що пов'язані з функціонуванням підприємств.

Відповідно до витягу про реєстрацію права власності № 7753940 від 12.07.2005 ТОВ «Юрія Фортуна» належить комплекс будівель за адресою: вул. Чехова, 213/1, що в м. Черкаси (лабораторний цех (віварій) з прибудовами) (а.с. 48).

Крім того, ескізним проектом доданим до заяви про надання містобудівних умов і обмежень передбачено реконструкцію віварію з прибудовами і підвалом та прохідної з прибудовою під адміністративно-виробничий корпус, основними функціями якого будуть підготовка пляшок, фільтрація, розлив розчинів, маркування.

Вказане свідчить про те, що наміри забудови цілком відповідають містобудівній документації, тому твердження відповідача щодо невідповідності є безпідставними та не відповідають дійсності.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла до висновку, що рішення про скасування дії МУО не відповідає нормам Закону №3038-VI та Порядку № 109, тому зазначене вказує на поверхневий, формальний та протиправний характер дій відповідача.

У справі «Беєлер проти Італії» Європейський суд з прав людини зазначив, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні частини 1 статті 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, лише якщо забезпечено «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогам захисту основоположних прав конкретної особи. Питання щодо того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

У рішенні від 09.01.2007 у справі «Інтерсплав» проти України» Суд наголосив, що втручання має бути пропорційним та не становити надмірного тягаря, іншими словами воно має забезпечувати «справедливий баланс» між інтересами особи і суспільства.

Відтак, застосування наслідків до позивачів у вигляді скасування дії містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки порушує справедливий баланс, оскільки порушення як стали підставою для винесення оскаржуваного рішення вчинені не позивачами, а третьою особою - Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що при скасуванні дії містобудівних умов та обмежень, наданих позивачам, за відсутності належних на те правових підстав, порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходи результатів державного нагляду.

Колегія суддів також зазначає, що згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.

Керуючись ст.ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 21.09.2018 - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 18.03.2019.

Головуючий-суддя: А.Ю. Кучма

Судді: О.В. Епель

О.В. Карпушова