Справа № 815/157/18
Суддя: Вербицька Н. В.
Дата ухвалення: 2019-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2019 р.м.ОдесаСправа № 815/157/18
Головуючий в 1 інстанції: Цховребова М. Г

Колегія суддів Пятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Вербицької Н.В.,

суддів - Джабурії О.В.,

- ОСОБА_1,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційні скарги Одеської митниці ДФС, Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2018 року по справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Південний торговий дім" до Одеської митниці Державної фіскальної служби, Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС, Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області, за участю третіх осіб відділу митного оформлення № 2 митного поста "Ізмаїльський" Одеської митниці ДФС, Департаменту податкових та митних експертиз ДФС, про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправними дій, стягнення матеріальної шкоди,-

В С Т А Н О В И Л А :

10.01.2018 товариство з обмеженою відповідальністю "Південний торговий дім" звернулось з адміністративним позовом до Одеської митниці Державної фіскальної служби, Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС, Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області, в якому з урахуванням змін просило:

- визнати протиправною та скасувати з дня складання картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 17.07.2017 № UA 500490/2017/00001;

- визнати протиправними дії Одеського управління з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС під час складання висновку від 06.07.2017 № 188;

- визнати протиправними дій Одеської митниці ДФС щодо складання запитів про проведення досліджень (аналізу, експертизи) від 19.06.2017 № 1, запиту про проведення досліджень (аналізу, експертизи) від 12.07.2017 № 3, нездійснення запиту до ТОВ "Південний торговий дім" щодо надання документів на підтвердження задекларованого товару згідно митної декларації ЕК 10 РР від 01.06.2017 № UA 500490/2017/000648 та врахування неправомірного висновку від 06.07.2017 № 188, що зумовило затримку митного оформлення товару за митною декларацією ЕК 10 РР від 01.06.2017 № UA 500490/2017/000648;

- стягнути з Державного бюджету України в особі ГУ ДКС України в Одеській області на користь ТОВ "Південний торговий дім" в рахунок відшкодування шкоди, заподіяної протиправними діями, суму в розмірі 845 042,25 грн.(т.5 а.с.143-155).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Одеська митниця в порушення положень ч.2 ст.356 МК України при відібранні проб шроту соняшника у червні-липні 2017 року не склала вмотивоване письмове рішення. Крім того, Одеська митниця під час складання запиту про проведення дослідження № 1 від 19.06.2017 не зазначила мету, чим порушила п.1 розділу ІІІ Порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів ДФС із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого наказом Мінфіну України від 01.12.2016 № 1058, зареєстрованого в Мінюсті 26.12.2016 за № 1693/29823, заповнила маркувальну етикетку з порушенням додатку № 2 цього Порядку, не забезпечила цілісність пакувального матеріалу під час зберігання та транспортування, не забезпечила стан, який би унеможливлював доступ до проб третіх осіб, незмінність їх характеристик, чим порушила п.10 розділу IV Порядку.

Зазначені порушення зумовили необхідність повторного відібрання проб, що мало місце 21.06.2017, внаслідок чого відібрані проби товару надійшли до експерта із запізненням на 2 робочих дня (22.06.2017 замість 20.06.2017), що затримало завершення процедури митного оформлення за аналізованим епізодом, та, як наслідок зумовило простій судна M/V "MICHELLE 1" та сплату позивачем демереджу у розмірі 845 042,25 грн.

Відповідач - Одеська митниця ДФС заперечувала проти позову, та зазначала, що оскільки законодавство України з питань митної справи не визначає певної форми рішення керівника органу доходів і зборів про взяття проб та зразків товарів, лист-звернення головного державного інспектора митного поста "Ізмаїльській" для отримання дозволу на відбір проб (зразків) товарів з позитивною резолюцією керівника у відповідності до п.34-1 ч.1 ст.4, ч.2 ст.356 МК України є письмовим рішенням керівника органу доходів та зборів про взяття проб та зразків.

Крім того, Одеська митниця зазначає, що складала запит про проведення дослідження №1 від 19.06.2017 та відбирала проби згідно акту без порушень вимог Порядку № 1058 та Одеське управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС не повідомляло про порушення митницею зазначеного порядку, лише просило усунути виявлені недоліки.

Враховуючи, що за результатами дослідження взяті проби товару не відповідали опису продукту як шроту соняшникового у гр.31 МД, що підтверджується висновком від 06.07.2017, Одеська митниця 17.07.2017 склала картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товару.

Внаслідок проведення додаткових досліджень Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС 21.07.2017 складений висновок, відповідно до якого експериментально визначені фізико-хімічні показники проби узгоджуються з відповідними характеристиками товару, заявленими у гр.31 МД. У той же день, 21.07.2017 митним постом "Ізмаїльський" здійснено митний контроль та митне оформлення судна M/V "MICHELLE 1" з вантажем "шрот з насіння соняшнику". Враховуючи, що проведення додаткових експертних досліджень є правом, а не обовязком митниці, стоянка судна до 21.07.2017 обумовлена діями самого позивача.

Також відповідач зазначав, що штрафні санкції, які сплатило ТОВ "Південний торговий дім" іншому підприємству згідно претензії № 28-11-2017-FP від 28.11.2017, не можуть бути віднесені до збитків позивача та відшкодовані за рахунок Держбюджету, оскільки вини Одеської митниці у порушенні зобовязань позивача із своїм контрагентом немає (т.6 а.с.77-85).

Відповідач - Одеське управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС та третя особа Департамент податкових та митних експертиз ДФС також заперечували проти адміністративного позову, зазначаючи, що 20.06.2017 до них від Одеської митниці надійшов запит про проведення дослідження товару від 19.06.2017 № 1, заявленого, як товар № 1 "шрот з насіння соняшника" за МД ЕК 10 РР від 01.06.2017 № UA 500490/2017/000648 разом із супровідними документами та пробою товару у двох примірниках, відібраних на підставі акту про взяття проб від 19.06.2017. Оскільки під час огляду проб експертом виявлені порушення в частині цілісності пакування, 20.06.2017 Одеським управлінням направлено до митниці лист про усунення недоліків, на яке 22.06.2017 Одеська митниця скерувала виправлений запит про проведення дослідження від 21.06.2017 № 2.

За результатом розгляду службової записки т.в.о начальника Одеського управління з питань експертиз та досліджень від 23.06.2017 у звязку із великим обсягом обєктів, які за напрямком дослідження здійснюються одним експертом, та значною затратою часу на складання висновків в паперовому вигляді, рішенням директора ДПМЕ ДФС від 23.06.2017 строки проведення дослідження за вказаним запитом продовжено до 07.07.2017. На підставі викладеного відповідач вважав безпідставними твердження позивача щодо порушення строків проведення дослідження.

Відповідач також вважає необґрунтованими доводи позивача, що висновок складено експертом поза його компетенції та за відсутності допуску до проведення експертизи групи товарів "шрот з насіння соняшника". Експерт ОСОБА_2, який складав висновок від 06.07.2017, має право на самостійне проведення досліджень за експертною спеціальністю "Дослідження товарів харчового призначення та компонентів для їх виготовлення" на підставі свідоцтва № 0384, виданого 11.02.2013 Експертно-кваліфікаційною комісією ДМС.

Враховуючи, що товар "шрот соняшниковий" відноситься до категорії товарів "товари харчового призначення та компоненти для їх виготовлення", експертне дослідження від 06.07.2017 проведене уповноваженим експертом.

Оскільки визначені фізико-хімічні показники (масова частка вологи та летких речовин, масова частка жиру та екстрактивних речовин в абсолютно сухій речовині) не дозволяють однозначно підтвердити або спростувати належність товару до шроту соняшникового, а використання методу мікроскопії для ідентифікації неоднорідних продуктів без спеціальної пробо підготовки не дозволяє отримати достовірний результат, висновок щодо належності проби до лушпиння гранульованого та невідповідності шроту є передчасним.

У звязку із обставинами, викладеними ТОВ "Південний торговий дім" від 11.07.2017 на підставі запиту Одеської митниці від 12.07.2017 проведене додаткове дослідження проби товару, за результатами якого 21.07.2017 ДПМЕ ДФС складено висновок про відповідність проби товару задекларованому у гр.31 МД.

Враховуючи, що Одеське управління не порушувало прав позивача, відповідач та третя особа просили відмовити у задоволенні позову (т.4 а.с.109-121, т.5 а.с.187-199).

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2018 року адміністративний позов задоволений в повному обсязі.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, відповідачі - Одеська митниця ДФС та ГУ ДКСУ в Одеській області подали апеляційні скарги, в яких посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просили рішення скасувати прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги Одеська митниця ДФС зазначає, що суд помилково не надав належної оцінки доводам відповідача, зокрема, тим, що взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень здійснено не на підставі протоколу наради ДФС від 27.04.2017, а викликано спрацюванням програми АСАУР, згідно з якою в рамках запровадження механізму відпрацювання підвищених ризиків порушення податкового та митного контролю субєктами господарювання, які здійснюють експортні операції, необхідно направити товар на лабораторну перевірку.

Також судом не враховано, що ані Митним кодексом України, ані Порядком № 1058 не міститься положення про те, що рішення митниці про взяття проб (зразків) товарів повинно складатися за певною формою, у вигляді окремого рішення з назвою "рішення про взяття проб та зразків". Отже, резолюція керівника органу доходів і зборів на листі-зверненні для отримання дозволу на відбір проб (зразків) є письмовим рішенням керівника органу доходу та зборів про взяття проб та зразків, а висновки суду про порушення відповідачем вимог ч.2 ст.356 МК України є необґрунтованими.

Судом зроблений невірний висновок про порушення строків проведення експертного дослідження проб внаслідок порушення органом доходів і зборів порядку відібрання зразків проб, які на думку апелянта, відібрані згідно акту та без порушень вимог Порядку № 1058, оскільки Одеське управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС не повідомляло про порушення митницею зазначеного порядку, лише просило усунути виявлені недоліки.

Враховуючи, що за результатами дослідження взяті проби товару не відповідали опису продукту, як шроту соняшникового у гр.31 МД, що підтверджується висновком від 07.07.2017, Одеська митниця 17.07.2017 обґрунтовано склала картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товару.

Також судом не надано належної оцінки тим обставинам, що стоянка судна M/V "MICHELLE 1" в Ізмаїльському порту не повязана із відбором митницею проб та зразків, оскільки процедура взяття проб та зразків, призначення лабораторного дослідження завершені до прибуття зазначеного судна в порт (06.07.2017). Простій судна не пов'язаний з митними формальностями, що виконувалися посадовими особами митного поста "Ізмаїльський", та відбувся з причин, незалежних від дій чи бездіяльності посадових осіб Одеської митниці ДФС.

Помилковими та безпідставними є висновки суду про порушення митницею Порядку № 650 щодо невитребування від декларанта додаткових документів, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару УКТЗЕД, оскільки норми зазначеного Порядку не визначають обовязку митниці витребувати додаткові документи перед залученням спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення.

Додаткове дослідження відібраних проб (зразків) товару відбулось за ініціативою ТОВ "Південний торговий дім" та висновок експерта, відповідно до якого експериментально визначені фізико-хімічні показники проби узгоджуються з відповідними характеристиками товару, заявленими у гр.31 МД, складений 21.07.2017, тобто після прийняття картки відмови, а тому не врахований митним органом при відмові у пропуску вантажу. У той же день, 21.07.2017 митним постом "Ізмаїльський" здійснено митний контроль та митне оформлення судна M/V "MICHELLE 1" з вантажем "шрот з насіння соняшнику". Враховуючи, що проведення додаткових експертних досліджень є правом, а не обовязком митниці, стоянка судна до 21.07.2017 обумовлена діями самого позивача. Крім того, судом не враховано, що відшкодування витрат за здійснення операцій, передбачених ч.1 ст.325 МК України здійснюється за рахунок власника товарів, що переміщуються через митний кордон України, або уповноваженої ним особи, а не за рахунок Державного бюджету України.

Відсутність причинного звязку між поведінкою відповідача та завданими збитками свідчить про відсутність підстав для стягнення коштів з Державного бюджету України.

Апеляційна скарга Одеської митниці ДФС містить заперечення щодо ухвали Одеського окружного адміністративного суду від 20.02.2018 року про відмову у задоволенні клопотання Одеської митниці ДФС про залишення без розгляду позовної заяви ТОВ "Південний торговий дім" в частині позовних вимог до Одеської митниці ДФС.

Враховуючи, що взяття проб та зразків товару здійснено 19.06.2017 та 21.06.2017 у присутності представника ТОВ "Південний торговий дім" - експедитора ТОВ "Бессарабія-Агро" ОСОБА_3, що підтверджується відповідними актами взяття проб, подача позовної заяви в частині, що стосується вимог до митного органу, 09.01.2018 свідчить про пропуску позивачем шестимісячного строку звернення до суду. За відсутності поважних причин для його поновлення, суд мав залишити позовну заяву в частині, що стосуються вимог до Одеської митниці ДФС, без розгляду.

Апелянт у скарзі висловив незгоду з рішенням суду в частині стягнення витрат на сплату судового збору, зазначаючи про порушення судом ч.5 ст.139 КАС України щодо стягнення судового збору пропорційно до задоволеної частини вимог.

Апеляційна скарга ГУ ДКС в Одеській області обґрунтована тим, що оскільки позивач посилається на завдання йому шкоди неправомірними діями посадових осіб Одеської митниці та Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз, які виразились у затягуванні процедури митного оформлення товару, то і питання про відшкодування шкоди повинно вирішуватися виключно в рамках спору між ТОВ "Південний торговий дім" та Одеською митницею.

Судом першої інстанції не обґрунтовано, який нормативно-правовий акт передбачає покладення відповідальності на органи Казначейства за неправомірні дії чи бездіяльність інших підприємств, установ чи організацій.

Більш того, судом не взято до уваги що відповідно до ст.30 МК України відшкодування збитків, заподіяних органами митної служби громадянам чи юридичним особам під час виконання ними своїх повноважень, передбачено за рахунок цих органів.

На підставі викладеного апелянт зазначає, що суд дійшов помилково висновку, що при відшкодуванні завданих позивачу збитків слід застосовувати ст.1173 ЦК України, яка покладає відповідальність за завдану шкоду на державу. Проте, судом не враховано, що до субєктів відповідальності за цією нормою належать органи державної влади й управління, які реалізують надані державою функції та повноваження у сфері управління, до яких митні органи не належать. Тому в даному випадку слід було застосовувати ст.1166 ЦК України, яка встановлює відповідальність за завдану шкоду особи, що її завдала, за наявності її вини.

Позивач подав відзиви на апеляційні скарги, в яких посилаючись на необґрунтованість та помилковість висновків, просить залишити апеляційні скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідач - Одеське управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС також подало відзиви на апеляційні скарги, в яких підтримало доводи апелянтів та просило відмовити у задоволенні позовних вимог ТОВ "Південний торговий дім".

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлені наступні обставини.

18.05.2017 між позивачем, як продавцем, і фірмою "FORTRADE EXPORT L.P." (Велікобританія), як покупцем, укладено контракт № SFM1805.1, відповідно до п.1.1 якого продавець продає, а покупець покупає шрот соняшниковий гранульований із насіння соняшника урожаю 2016 року, українського походження, насипом.

01.06.2017 позивачем подано митну декларацію (форма МД-2) ЕК 10 РР № UA500490/2017/000648, в якої з урахуванням форми МД-6 зазначено:

- у графі 31 "Вантажні місця та опис товару": Шрот з насіння соняшника мелений гранульований, одержаний в результаті вилучення олії з ядра насіння соняшника шляхом екстрагування, відноситься до твердих відходів. Виготовлено в 2017 р. Відповідає ГОСТ 11246-96. Колір сірий та коричневий з різними відтінками. З запахом притаманним шроту з соняшника. Масова доля жиру - 0,70%; вологи та летких речовин - 9,44%, масова для протеїну - 35,6%, масова частка клітковини - 19,50%. Навалом - 3850000 кг. 4. 0617-0917;

- у графі 33 "Код товару": 2306.

19.06.2017 головним державним інспектором відділу митного оформлення № 2 митного поста Ізмаїльський Одеської митниці ДФС ОСОБА_4 у присутності експедитора ТОВ Бессарабія-Агро ОСОБА_3 внаслідок спрацювання системи АСАУР при митному оформленні МД типу ЕК 10 РР від 01.06.2017 № UA500490/2017/000648 взято проби (зразки) товару: шрот з насіння соняшника мелений гранульований, про що складений акт № UA500490/2017/000001.

Відібрані проби та зразки товарів упаковано в два поліетиленові пакети (по 1 кг. у кожному пакеті) та відправлено до Одеського управління з питань експертизи та досліджень ДПМЕ ДФС із запитом Одеської митниці ДФС від 19 червня 2017 року № 1, вих. № 873/7/15-70-68 від 20.06.2017 року.

Мета подання запиту: встановлення відповідності характеристик товару, визначальних для його класифікації, характеристикам, здекларованим у митній декларації типу ЕК 10 РР від 01.06.2017 № UA500490/2017/000648 на виконання протоколу наради ДФС від 27.04.2017 № 7-пк.

У відповідь на даний запит Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС до Одеської митниці ДФС надіслано лист, вих. № 496/7/94-94-87-21 від 20.06.2017 року (т.4 а.с.41), у якому зазначено, що у супровідній документації виявлено розбіжності, зокрема, маркувальна етикетка не відповідає формі, наведеної у Додатку 2 до наказу Міністерства фінансів України від 02.12.2016 № 1058, а саме: у п. 4 маркувальної етикетки відсутній текст (номер партії (серії), відправник, одержувач, номер митної декларації тощо; у підпису відсутній текст: Посадова особа, яка відібрала та опломбувала (опечатала) пробу (проби)/зразок (зразки). Також у відповіді Одеське управління з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС додатково, згідно вимог п.7 розділу V наказу Міністерства фінансів України від 02.12.2016 року № 1058, повідомлено, що при огляді проб товару виявлено можливість доступу до проб, що порушує вимоги п. 10 розділу IV наказу Міністерства фінансів України від 02.12.2016 № 1058, взятих згідно Акту про взяття проб (зразків) від 19.06.2017 № UA500490/2017/000001 (митне забезпечення 2x500x232), із проханням, усунути виявлені недоліки.

21 червня 2017 року головним державним інспектором відділу митного оформлення № 2 митного поста Ізмаїльський Одеської митниці ДФС ОСОБА_4 у присутності експедитора ТОВ Бессарабія-Агро ОСОБА_3 складено акт про взяття проб (зразків) товарів № UA500490/2017/000002 товару "шрот з насіння соняшника мелений гранульований".

У той же день Одеською митницею ДФС подано запит до Одеського управління з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС про проведення досліджень (аналізу, експертизи) № 2 до Одеського управління з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС щодо встановлення відповідності характеристик товару, визначальних для його класифікації, характеристикам, здекларованим у митній декларації типу ЕК 10 РР від 01.06.2017 № UA500490/2017/000648.

На службовій записці (вих. № 249/9/94-94-87-21 від 23.06.2017), у якій т.в.о. начальника Одеського управління, керуючись ч. 4 ст. 357 Митного кодексу України, просив директора Департаменту податкових та митних експертиз ДФС продовжити строк досліджень до 07.07.2017 року, у звязку з великим обсягом обєктів, які за напрямком дослідження досліджуються одним експертом, 23.06.2017 року накладено резолюцію Погоджено.

На виконання поданого запиту Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС 6 липня 2017 року складено висновок № 188 (т.1 а.с.114-120), відповідно до якого за результатами досліджень проба являє собою гранули, сформовані з подрібненого лушпиння соняшника (лушпиння соняшникове гранульоване), що не відповідає опису продукту як шроту соняшникового гранульованого у гр. 31 МД ЕК 10 РР від 01.06.2017 № UA500490/2017/000648. Даний висновок підписано експертами: ОСОБА_5 та ОСОБА_2.

Висновок від 06.07.2017 року № 188 отримано відповідачем Одеською митницею ДФС 07.07.2017 року.

Копія висновку № 188 від 06.07.2017 року отримано експедитором ОСОБА_3 10.07.2017 року.

11 липня 2017 року ТОВ "Південний торговий дім" подало до Одеської митниці ДФС лист про незгоду із висновком експерта від 06.07.2017, оскільки в ньому не зазначені дані лабораторного аналізу на клітковину, що являється одним з найважливіший показників характеристики шроту соняшника. На підставі викладеного товариство просило поділити залишок проб шроту соняшника, які були використані при проведені лабораторних досліджень та наданні висновку від 06.07.2017 року № 188 на дві проби, та:

- 1 пробу скерувати до СЛЕД ДФС (Київський відділ з питань експертиз та досліджень) для здійснення повторного дослідження, в тому числі на клітковину;

- 1 пробу надати ТОВ -Південний торговий дім- за актом приймання-передачі проб (зразків) товарів для передачі експертній установі Сommodities International Shipping and Survey (Member of GAFTA).

12.07.2017 Одеською митницею ДФС до Одеського управління з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС подано запит про проведення досліджень (аналізу, експертизи) № 3 (вих. № 1019/7/15-70-68 від 12.07.2017) для встановлення додаткових характеристик товару, визначальних для його класифікації, характеристикам, здекларованим у митній декларації типу ЕК 10 РР від 01.06.2017 року № UA500490/2017/000648.

У відповідь на даний запит Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС до Одеської митниці ДФС 14.07.2017 надіслано лист вих. № 579/7/94-94-87-в якому містилось прохання уточнити, що необхідно виконати: провести повторну експертизу відповідно до п. 12 статті 357 Митного кодексу України чи провести додаткове дослідження відповідно до п. 11 статті 357 Митного кодексу України.

Цей запит містив також повідомлення, що у Одеському управлінні з питань експертиз та досліджень не визначаються показники вміст клітковини та протеїну та є тільки один експерт, який має відповідний допуск для проведення дослідження товару шрот з насіння соняшника мелений гранульований.... Тому проведення повторної експертизи або додаткового дослідження у Одеському управлінні з питань експертиз та досліджень неможливо. На підставі викладеного у запиті наведене прохання про усунення недоліків та надіслання запиту безпосередньо до Департаменту податкових та митних експертиз ДФС (м. Київ, проспект Степана Бандери, 8, корп. 8).

На підставі викладеного 14.07.2017 Одеською митницею ДФС подано запит про проведення додаткових досліджень (аналізу, експертизи) № 5 (вих. № 1043/7/15-70-68) до Департаменту податкових та митних експертиз ДФС щодо встановлення додаткових характеристик товару, визначальних для його класифікації, характеристикам, здекларованим у митній декларації типу ЕК 10 РР від 01.06.2017 № UA500490/2017/000648.

17.07.2017 Одеська митниця ДФС на підставі висновку експерта від 06.07.2017 склала картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500490/2017/00001. У зазначені картці відмови також розяснено, що для пропуску товару шрот з насіння соняшнику по МД типу ЕК 10 РР від 01.06.2017 № UA500490/2017/000648 через митний кордон України необхідно отримати висновок по надісланому запиту на проведення додаткових досліджень (аналізу, експертизи) від 14.07.2017 року № 5.

21.07.2017 управління експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин Департаменту податкових та митних експертиз ДФС склало висновок № 107, яким встановлена відповідність показників проби вимогам ДСТУ 4638:2006 "Шрот соняшниковий. Технічні умови".

21.07.2017 митним постом "Ізмаїльський" здійснено митний контроль та митне оформлення судна M/V "MICHELLE 1" з вантажем "шрот з насіння соняшнику".

Задовольняючи позовні вимоги в повному обсязі, суд першої інстанції виходив з протиправності дій Одеської митниці ДФС при складанні 22.06.2017 та 12.07.2017 запитів на проведення досліджень через відсутність вмотивованого письмового рішення керівника органу доходів і зборів. Протиправність дій митного органу також виразилась у складанні картки відмови лише на підставі висновку експерту, якій не містив відповіді на всі поставлені у запиті запитання щодо фізичної та хімічної структури і складу товару з метою його однозначної класифікації, та невжиття заходів щодо направлення декларанту повідомлення про необхідність подання додаткових документів, які підтверджують класифікацію товару.

Протиправність дій Одеського управління з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС, на думку суду, полягає у складанні 06.07.2017 висновку без визначення показників "вміст клітковини та протеїну", що вплинуло на правильність результату експертного дослідження та потягло за собою неправомірну затримку митного оформлення товару.

Оскільки затримка завершення процедури митного оформлення внаслідок протиправних дій відповідачів зумовила простій судна M/V "MICHELLE 1" та сплату позивачем демереджу у розмірі 845 042,25 грн., суд прийшов до висновку про стягнення понесених позивачем збитків відповідно до ст.1173 ЦК України з держави.

Судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Частина друга статті 19 Конституції передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

За правилами частини другої статті 21 КАС вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб'єктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше вимоги про відшкодування шкоди вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Отже, адміністративні суди можуть розглядати вимоги про відшкодування шкоди лише за наявності таких умов: вимоги мають стосуватися шкоди, завданої лише суб'єктом владних повноважень; такі вимоги мають бути поєднані з вимогою про визнання протиправними рішення, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень. В іншому випадку спірні відносини з приводу відшкодування шкоди мають приватноправовий характер та, як наслідок, не можуть бути предметом справи, віднесеної до адміністративної юрисдикції.

Відшкодування майнової шкоди за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначені в статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана її майну, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до статті 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Згідно зі статтею 1173 Цивільного кодексу України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної ОСОБА_6 Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною ОСОБА_6 Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Таким чином, на відміну від загальної норми статті 1166 Цивільного кодексу України, яка вимагає встановлення усіх чотирьох елементів цивільного правопорушення (протиправної поведінки, наявності шкоди, причинного зв'язку між протиправною поведінкою та завданою шкодою, вини заподіювача шкоди), спеціальна норма статті 1173 Цивільного кодексу України, на підставі якої заявлені позовні вимоги у даній справі, передбачає відшкодування шкоди незалежно від вини державного органу та його посадової або службової особи.

Відповідно до статті 30 Митного кодексу України посадові особи та інші працівники органів доходів і зборів, які прийняли неправомірні рішення, вчинили неправомірні дії або допустили бездіяльність, у тому числі в особистих корисливих цілях або на користь третіх осіб, несуть кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та іншу відповідальність відповідно до закону.

Шкода, заподіяна особам та їх майну неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю органів доходів і зборів або їх посадових осіб чи інших працівників при виконанні ними своїх службових (трудових) обов'язків, відшкодовується цими органами, організаціями у порядку, визначеному законом.

Таким чином спеціальною нормою (статтею 30 Митного кодексу України) також передбачено відшкодування збитків, заподіяних органами митної служби громадянам чи юридичним особам під час виконання ними своїх повноважень

Аналіз наведених правових норм дає підстав для висновку про наявність спеціальних підстав відповідальності за шкоду, завдану незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної ОСОБА_6 Крим або органу місцевого самоврядування та посадової або службової особи зазначених органів при здійсненні ними своїх повноважень.

Ці підстави характеризуються особливостями суб'єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець відокремлює як вказані органи, так і їх посадових чи службових осіб, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу, ОСОБА_6 Крим або орган місцевого самоврядування.

Гарантії держави щодо виконання судових рішень та виконавчих документів, визначених Законом України "Про виконавче провадження", та особливості їх виконання встановлені Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень"(стаття 1 зазначеного закону).

Відповідно до статті 2 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов'язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є: державний орган, державне підприємство, установа, організація (далі - державне підприємство), юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства.

Згідно з частиною 1 статті 3 зазначеного закону виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 215 від 15.04.2015, Державна казначейська служба України (Казначейство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів.

Згідно зі статтею 25 Бюджетного кодексу України відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної ОСОБА_6 Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою (Автономною ОСОБА_6 Крим, органами місцевого самоврядування) у порядку, визначеному законом. Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Відповідно до частини 1 статті 43 Бюджетного кодексу України Державна казначейська служба України забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунку, відкритого у Національному банку України.

Згідно з висновком, наведеним у рішенні Конституційного Суду України № 12/рп-2001 від 03.10.2001, не допускається відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади за рахунок коштів, що виділяються на утримання цих органів.

Аналіз зазначених вище норм чинного законодавства свідчить про те, що управління наявними коштами Державного бюджету України, зокрема безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду входить до компетенції Державного казначейства України.

Тому належними відповідачами у даній справі є відповідний орган Державної казначейської служби України, до компетенції якого належить казначейське обслуговування бюджетних коштів, а також державні органи, чиї дії та рішення визнаються протиправними.

Наведене спростовує доводи апелянта - ГУ ДКСУ в Одеській області, що належним відповідачем у даній справі є відповідний митний орган, за рахунок бюджетних асигнувань якого і повинна відшкодовуватися заподіяна позивачу шкода.

Встановлюючи протиправність дій та рішень Одеської митниці ДФС, суд першої інстанції вірно погодився з доводами позивача, що вони виразилися у складанні 22.06.2017 та 12.07.2017 запитів на проведення експертних досліджень за відсутності вмотивованого письмового рішення керівника органу доходів і зборів, як це передбачено ч.2 ст.356 МК України та п.1 розділу IV Порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого наказом Мінфіну України від 02 грудня 2016 № 1058, зареєстрованого в Мінюсті України 26.12.2016 за № 1693/29823.

Доводи апелянта - Одеської митниці ДФС щодо відсутності законодавчих вимог щодо форми такого рішення, в звязку із чим його оформлення шляхом проставлення резолюції "погоджено" на листі-зверненні головного державного інспектора ВМО № 2 митного поста "Ізмаїльський" не суперечить закону, судова колегія вважає помилковими.

Так, оформлення рішення шляхом проставлення резолюції "погоджено" передбачено п.8 розділу V Порядку № 1058 лише для рішення керівника СЛЕД ДФС за результатами розгляду клопотання керівника самостійного структурного підрозділу з питань експертизи про продовження строку проведення дослідження, тобто у випадках, прямо передбачених законодавством.

Зазначене дає підстав для висновку, що оформлення вмотивованого письмового рішення керівника відповідного органу доходів і зборів про взяття проб товарів шляхом проставлення резолюції "погоджено" на зверненні державного інспектора - не передбачено діючим законодавством.

Протиправність дій митного органу також виразилась у складанні картки відмови в прийнятті митної декларації від 17.07.2017 № UA500490/2017/00001 лише на підставі висновку експерта Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 06.07. 2017 № 188, відповідно до якого за результатами досліджень проба являє собою гранули, сформовані з подрібненого лушпиння соняшника (лушпиння соняшникове гранульоване), що не відповідає опису продукту як шроту соняшникового гранульованого у гр. 31 МД ЕК 10 РР від 01.06.2017 № UA500490/2017/000648.

Судом першої інстанції вірно зазначено, що складаючи вказану картку відмови, митному органу достеменно було відомо, що висновок експерта від 06.07.2017 складений за результатами лабораторних досліджень, які здійснені без повного виконання визначених у запиті завдань для дослідження. Зокрема, експертами не визначалась частка сирої клітковини, масова частка сирого протеїну тощо, які є визначальними для класифікації товару згідно ДСТУ 4638:2006 "Шрот соняшниковий. Технічні умови".

Про вказані обставини відповідача повідомило ТОВ "Південний торговий дім" у листі від 11.07.2017 про проведення повторного (додаткового) експертного дослідження, що мало наслідком направлення 14.07.2017 Одеською митницею до Департаменту податкових та митних експертиз запиту на проведення додаткового дослідження.

Судова колегія погоджується з доводами суду першої інстанції, що сам факт направлення відповідачем запиту на проведення додаткових досліджень свідчить про згоду відповідача з недостатністю ясності та повноти експертного висновку від 06.07.2017.

11.07.2017 року Одеська митниця ДФС разом із листом ТОВ "Південний торговий дім" про проведення повторного (додаткового) експертного дослідження отримала експертний висновок від 05.07.2017 № 001426е/17, який складений Випробувальним центром Одеського філіалу Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи (т.1 а.с.122, 198-209), згідно висновку якого надіслані зразки шроту соняшнику за замовленням експедитора - ТОВ "Бесарабія-Агро" відповідають ДСТУ 4638:2006.

Вірними є і висновки суду, що в порушення ч.3 ст.69 МК України, п.5 розділу ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Мінфіну від 30.05.2012 № 650, зареєстрованого в Мінюсті України 02.07.2012 за № 1085/21397, за умови неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей, митний орган не витребував від декларанта усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

Замість цього Одеська митниця ДФС, вирішуючи питання про можливість митного оформлення товару за МД ЕК 10 РР від 01.06.2017 № UA500490/2017/000648, обмежилась врахуванням лише експертного висновку Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 06.07.2017 № 188.

Посилання апелянта Одеської митниці ДФС щодо обовязковості експертного висновку від 06.07.2017 спростовується положеннями ч.5 ст.515 МУ України, відповідно до якої висновок експерта не є обов'язковим для посадової особи органу доходів і зборів, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил. У разі незгоди цієї особи з висновком експерта у постанові, яка виноситься у справі, повинно міститися обґрунтування такої незгоди.

Обставини проведення лабораторних досліджень, за результатами яких Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень ДПМЕ складений висновок від 06.07.2017 без повного виконання визначених у запиті митного органу завдань для дослідження, підтверджуються й експертним дослідженням управління експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 21.07.2017 № 107, яке зроблене як додаткова експертиза на підставі тих самих проб (зразків) товару, що і первинний висновок, відповідно до висновку якого товар відповідає вимогам ГОСТ 11246-96 та ДСТУ 4638:2006 "Шрот соняшниковий. Технічні умови".

Вказані обставини в сукупності свідчать про протиправність дій митного органу при проведенні митного оформлення та митного контролю та складеної ним картки відмови в прийнятті митної декларації від 17.07.2017, яка вірно скасована судом першої інстанції.

Вірними є висновки суду щодо протиправності дій Одеського управління з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС, яки виразились у складанні 06.07.2017 висновку без визначення показників "вміст клітковини та протеїну", що вплинуло на правильність результату експертного дослідження.

За змістом експертного висновку від 06.07.2017 дослідження проведено у рамках наявних повноважень, методик досліджень та технічних можливостей управління. Згідно таблиці № 1 висновку від 06.07.2017 показники проби: масова частка сирої клітковини в перерахунку на абсолютно суху речовину, масова частка сирого протеїну, сирий протеїн в абсолютній сухій речовині - не визначалися.

У листі від 14.07.17 Одеське управління з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС повідомило Одеську митницю про неможливість проведення додатково експертного дослідження на підставі запиту від 12.07.2017 №3 в звязку з тим, що в Одеському управлінні з питань експертиз та досліджень не визначаються показники "вміст клітковини та протеїну", тому пропонувало надіслати запит безпосередньо до Департаменту податкових та митних експертиз ДФС (м.Київ) (т.5 а.с.230-231).

Як зазначає позивач, відповідно до п.п.5.2.3, 5.2.8 ДСТУ 4638:2006 "Шрот соняшниковий. Технічні умови" та п.3.2.2 ДСТУ 7124:2009 "Лушпіння соняшникове пресоване, гранульоване" показники клітковини та протеїну є головними показниками відмінностей шроту соняшникового гранульованого від лушпиння соняшникового гранульованого.

Про передчасність висновків експертного дослідження від 06.07.2017, яким встановлена невідповідність продукту як шроту соняшникового гранульованого у гр. 31 МД ЕК 10 РР від 01.06.2017 № UA500490/2017/000648, та належності продукту до лушпиння соняшникового, зазначено у відзиві Одеського управління з питань експертиз та досліджень на позовну заяву ТОВ "Південний торговий дім".

Так, відповідачем зазначається, що оскільки визначені фізико-хімічні показники (масова частка вологи та летких речовин, масова частка жиру та екстрактивних речовин в абсолютно сухій речовині) не дозволяють однозначно підтвердити або спростувати належність товару до шроту соняшникового, а використання методу мікроскопії для ідентифікації неоднорідних продуктів без спеціальної пробо підготовки не дозволяє отримати достовірний результат, висновок щодо належності проби до лушпиння гранульованого та невідповідності шроту є передчасним (т.4 а.с.193-205).

Суд першої інстанції вірно зазначив, що в порушення п.12 розділу V Порядку № 1058 за наявності обєктивних обставин, що унеможливлюють проведення дослідження (аналізу, експертизи) за запитами Одеської митниці ДФС про проведення експертних досліджень від 19.06.2017 № 1 та від 21.06.2017 № 2, даний відповідач не повідомив орган ДФС про неможливість проведення дослідження із зазначенням причині.

Наведені обставини в їх сукупності свідчать про проведення Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень 06.07.2017 експертного дослідження, висновок якого є за умовами неповного дослідження є завідомо недостовірним, в звязку з чим не повинен був враховуватися Одеською митницею ДФС при здійсненні митного оформлення товару.

Недостовірність експертного висновку від 06.07.2017 підтверджена експертним дослідженням управління експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 21.07.2017 № 107, яке зроблене як додаткова експертиза на підставі тих самих проб (зразків) товару, що і первинний висновок, але з протилежним висновком - про відповідність товару вимогам ГОСТ 11246-96 та ДСТУ 4638:2006 "Шрот соняшниковий. Технічні умови".

Протиправність дій та рішень Одеської митниці ДФС та Одеського управління з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС, призвели до порушення прав та законних інтересів позивача, якому завдані збитки у розмірі демереджу за простій судна M/V "MICHELLE 1" з 14.07.2017 по 21.07.2017.

Позивачем наданий розрахунок суми майнової шкоди, з якого вбачається, що завантаження товару у трюми судна M/V "MICHELLE 1" закінчено 14.07.2017 о 14.48.

Загальний час затримки митних формальностей, що зумовлений неправомірними діями митних органів, тривав до 21.07.2017 до 16.00, що складає 7 діб 1 година 12 хв.

Відповідного до чистого звіту домовленостей між компанією "CEREALS Y HARINAS GARSAN S.L.", яка є кінцевим покупцем товару, та компанією "VICTORIA MARITIME-2 TRADІNG CO.LTD" ставка демереджу судна M/V "MICHELLE 1" становить 4 250 доларів США за добу. За 7 діб годину 12 хвилин розмір демереджу складає 29 962,50 доларів США (т.3 а.с.171).

26.07.2017 компанія "CEREALS Y HARINAS GARSAN S.L." виставила претензію фірмі "FORTRADE EXPORT I.P.", з якою позивач уклав зовнішньоекономічний контракт на поставку шроту соняшника, на суму 29 962,50 доларів США. 06.09.2017 фірма "FORTRADE EXPORT I.P." сплатила вказану суму демереджу (т.3 а.с.172-176).

09.01.2018 року ТОВ "Південний торговий дім" на вимогу фірми "FORTRADE EXPORT I.P." сплатило демередж у розмірі 29 962,50 доларів США, що еквівалентно 845 042,25 грн. (за офіційним курсом НБУ станом на 09.01.2017), що підтверджується відповідним платіжним дорученням № 11 (т.3 а.с.168-170).

Доводи апелянта - Одеської митниці ДФС, що простій судна викликаний діями самого позивача, та він міг не завантажувати судно, не отримавши висновку експертного дослідження від 21.07.2017, судова колегія вважає неприйнятними.

З цього приводу позивачем у відзиві на апеляційну скаргу вірно зазначено, що якщо позивач скористався б своїм правом на вивантаження, перевантаження товару, заміну транспортного засобу, в якому знаходиться такий товар, як це передбачено ст.325 МК України, ТОВ "Південний торговий дім" вимушено було б оплатити вартість "мертвого фрахту" (за вагу недопоставленого товару, яка мала бути відвантаженою на судно відповідно до умов контракту з фірмою "FORTRADE EXPORT I.P." від 18.05.2017). В цьому випадку збитки для позивача мали б бути значно більшими, ніж сума демереджу.

Враховуючи наявність протиправної поведінки відповідачів, завданої позивачу шкоди, причинного зв'язку між протиправною поведінкою та завданою шкодою, вірними є висновки суду про наявність підстав для задоволення позову.

Щодо заперечень апелянта - Одеської митниці ДФС на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 20.02.2018 року про відмову у задоволенні клопотання Одеської митниці ДФС про залишення без розгляду позовної заяви ТОВ "Південний торговий дім" в частині позовних вимог до Одеської митниці ДФС (т.4 а.с. 90-93), судова колегія вважає їх необґрунтованими.

При цьому судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність обставин пропуску позивачем строку звернення до суду, оскільки про порушення своїх прав позивач дізнався 10.07.2017 внаслідок отримання експертного висновку від 06.07.2017, тому подача позовної заяви 10.01.2018 відповідає вимогам ст.122 КАС України.

Крім того, апелянт посилається, що судом порушені вимоги ч.5 ст.139 КАС України щодо стягнення судового збору пропорційно до задоволеної частини вимог, та зазначає, що позивачем на надані квитанції про сплату судового збору при зміні позовних вимог.

Судова колегія вважає, що суд обґрунтовано стягнув судовий збір як з Одеської митниці ДФС, так і з Одеського управління з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС пропорційно задоволеним позовним вимогам (майнового та немайнового характеру) з перерахуванням номерів та дат платіжних доручень про сплату ТОВ "Південний торговий дім" судового збору.

Оцінюючи викладене в сукупності, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно та у достатньому обсязі встановив обставини справи, і ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до ст.316 КАС України є підставою для залишення апеляційних скарг без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Підстав для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції колегія суддів не вбачає, а доводи апеляційної скарги вважає такими, що висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст.308,311,315,316,321,322,325,329 КАС України, судова колегія

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційні скарги Одеської митниці ДФС, Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області - залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2018 року по справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Південний торговий дім" до Одеської митниці Державної фіскальної служби, Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС, Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області, за участю третіх осіб відділу митного оформлення № 2 митного поста "Ізмаїльський" Одеської митниці ДФС, Департаменту податкових та митних експертиз ДФС, про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправними дій, стягнення матеріальної шкоди - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Головуючий Н.В.Вербицька

Суддя О.В.Джабурія

Суддя К.В.Кравченко