Справа № 278/3449/18
Суддя: Драчук Т. О.
Дата ухвалення: 2019-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

Справа № 278/3449/18

15 березня 2019 року

м. Вінниця

Суддя-доповідач Сьомого апеляційного адміністративного суду ОСОБА_1, перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_2 на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 21 січня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до поліцейського УПП у Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3, третя особа: УПП у Житомирській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

відповідно до рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 21 січня 2019 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Перевіривши додержання особою, яка подала апеляційну скаргу, вимог ст.ст. 295, 296 КАС України, суд дійшов висновку про залишення поданої апеляційної скарги без руху з таких підстав.

За приписами ст.295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом пятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Разом з тим, особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, визначені статтею 286 КАС України, норми якої є спеціальними по відношенню до норм ст.295 КАС України.

Так, згідно ч.4 ст.286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

З матеріалів справи встановлено, що оскаржуване рішення суду першої інстанції було прийнято 21.01.2019, а згідно з матеріалами справи направлене позивачу - 28.01.2019, отримане позивачем 01.02.2019 про що він заявляє в апеляційній скарзі (а.с.38), однак апеляційну скаргу подано лише 20.02.2019 (про що свідчить штемпель ПАТ "Укрпошта" на конверті в якому надійшла апеляційна скарга та відповідний трек-номер на конверті) (а.с.49), тобто з пропуском строку, встановленого ч. 4 ст. 286 КАС України.

Крім того, разом з апеляційною скаргою позивачем подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 21.01.2019. Підставами для поновлення позивач зазначає, що судом першої інстанції в резолютивній частині рішення вказано строк на апеляційне оскарження тридцять днів. Дана заява не містить дати, прізвища особи, яка її подає та не підписана.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції, що твердження зазначенні в даній заяві не знаходять свого обґрунтування, з огляду на наступне.

У відповідності до практики Верховного Суду в ухвалі від 26.09.2018 справа №753/7279/18, ухвалі Верховного Суду від 21.11.2018 справа №216/1724/17, а саме висновки суду, що поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об'єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Апелянт, повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

Помилкове посилання суду першої інстанції на норми КАС України не є непереборною, такою, що не залежить від волі особи причиною.

Також, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (Рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Компанія "Юніон Аліментаріа ОСОБА_4А." проти Іспанії").

Крім того, колегія суддів враховує висновок Європейського суду з прав людини, викладений в рішенні від 18.10.2005 у справі «МШ «Голуб» проти України», відповідно до якого, право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

У рішенні від 08.11.2005 по справі «Смірнова проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Згідно з статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, суд апеляційної інстанції зазначає, що як правильно вказав позивач, ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 31.01.2019 було виправлено описку допущену в резолютивній частині рішення, а саме в частині строку оскарження рішення до суду апеляційної інстанції, та зазначено замість тридцяти днів - десять. З даною ухвалою позивач також ознайомлений.

Отже, при належному добросовісному відношенні апелянт не був позбавлений можливості подати апеляційну скаргу в межах строку звернення до суду апеляційної інстанції, проте таким правом не скористався. А тому, у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 21.01.2019 необхідно відмовити.

За змістом ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Керуючись ст.ст. 169, 295, 296, ч.3 ст.298 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

1. Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 21 січня 2019 року.

2. Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 21 січня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до поліцейського УПП у Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3, третя особа: УПП у Житомирській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про скасування постанови залишити без руху.

3. Запропонувати апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

4. Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

5. Копію цієї ухвали надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу, рекомендованим листом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач ОСОБА_1