Справа № 2340/3560/18
Суддя: Карпушова Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2019-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 2340/3560/18 Суддя (судді) першої інстанції: А.В. Руденко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Губської Л.В., Епель О.В., секретар судового засідання Харитонова Х.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України без фіксації судового засідання апеляційну скаргу ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4, на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2018 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

06.09.2018 р. ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до суду позовною заявою до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради про визнання протиправними дії щодо відмови у наданні будівельного паспорта та повернення пакета документів, доданих до їх заяви від 30.07.2018 про надання будівельного паспорта на забудову земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 та зобов`язання відповідача видати їм будівельний паспорт на забудову земельної ділянки розміром 0,0764 га, кадастровий номер НОМЕР_2, розташованої в за адресою: АДРЕСА_1

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідач протиправно відмовив у наданні будівельного паспорту на забудову земельної ділянки співвласниками якої є позивачі, оскільки наміри забудови відповідають цільовому призначенню земельної ділянки.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 27.11.2018 р. у задоволені позовних вимог відмовлено.

Приймаючи рішення, суд першої інстанції виходив з того, що рішенням Черкаської міської ради, яким затверджено генеральний план міста Черкаси та План зонування території міста Черкаси, зазначена позивачами земельна ділянка відноситься до зон перспективи рекреаційної зони озеленених територій загального користування та транспортної інфраструктури.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, в інтересах позивачів ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 27.11.2018 р., як таке, що прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове рішення яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги аналогічні доводам позовної заяви. Крім того, апелянт наголосив, що цільове призначення даної земельної ділянки - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), а зонування території, відповідно до ч.3 ст. 18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» здійснюється з урахуванням попередніх рішень щодо планування і забудови території.

Сторони в судове засідання не з'явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Відповідно до ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи, не перешкоджає слухання справи.

Справу розглянуто у відкритому судовому засіданні відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України без фіксації судового засідання.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції скасуванню з наступних підстав.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що позивачі згідно договору-купівлі продажу від 08.02.2018р. є співвласниками земельної ділянки (в рівних частках), кадастровий номер НОМЕР_2, площею 0,0764 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.8).

Рішенням Черкаської міської ради від 04.12.2014 №2-513 затверджено план зонування території міста Черкаси, за яким земельна ділянка по АДРЕСА_1, належить до зон: Р-3п перспективна рекреаційна зона озеленених територій загального користування та ТР-3 зона транспортної інфраструктури.

30.07.2018 р. позивачі звернулись до Центру надання адміністративних послуг Центру управління справами та юридичного забезпечення Черкаської міської ради із заявою про видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки по вул. Нижня Горова, 126 додавши необхідні документи (18).

Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради листом №59255-арх від 02.08.2018 відмовив позивачам у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки через невідповідність намірів забудови земельної ділянки за вказаною адресою містобудівній документації, оскільки дана земельна ділянка належить до зон: Р-3п - перспективна рекреаційна зона озеленених територій загального користування та ТР-3 зона транспортної інфраструктури.

Вказані обставини підтверджені належними, достатніми, допустимими та достовірними доказами, і не є спірними.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволені позовних вимог зазначив, що враховує, що право власності позивачів на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 виникло 08.02.2018 року, тобто після прийняття рішень Черкаської міської ради про затвердження генерального плану міста Черкаси та Плану зонування території міста Черкаси, відтак, забудова земельної ділянки має здійснюється в межах її цільового призначення, та відповідно до містобудівної документації.

Проте, суд апеляційної інстанції з вказаними висновками суду першої інстанції не погоджується з огляду на наступне.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» в редакції на день виникнення спірних правовідносин (надалі Закон №3038) встановлені правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Статтею 3 Закону № 3038 встановлено, що відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України "Про Генеральну схему планування території України", "Про основи містобудування", "Про архітектурну діяльність", "Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду", "Про землеустрій", іншими нормативно-правовими актами.

Згідно абзацу 2 ч. 1 ст.4 Закону № 3038 об'єктами містобудування на місцевому рівні є планувальна організація території населеного пункту, його частини (групи земельних ділянок) зі спільною планувальною структурою, об'ємно-просторовим рішенням, інженерно-транспортною інфраструктурою, комплексом об'єктів будівництва, що визначаються відповідно до: у населених пунктах - меж населених пунктів, їх функціональних зон (сельбищної, промислової тощо), житлових районів, мікрорайонів (кварталів), приміських зон відповідно до містобудівної документації на місцевому рівні; за межами населених пунктів - меж приміських зон, а також функціональних зон відповідно до містобудівної документації на регіональному рівні.

Частинами 1, 2 та 3 статті 6 Закону № 3038 встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Згідно ч.2 статті 8 Закону № 3038 планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 1 Закону №3038 визначено, що містобудівна документація це затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій.

Відповідно до ст.. 27 Закону № 3038 забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно п. 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011 року (далі - Порядок), видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Пунктом 2.4 Порядку передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику, зокрема, з підстав невідповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Так, частиною 5 статті 25 Закону № 3038 передбачено, що встановлення режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, зміни адміністративно-територіальних меж до моменту вилучення (викупу) земельних ділянок.

Частиною 2 статті 24 Закону № 3038 передбачено, що зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій.

Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Відповідно до частини 1 статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

Крім того, частиною 3 статті 18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» також передбачено, щ зонування території здійснюється з дотриманням, зокрема, вимог урахування попередніх рішень щодо планування і забудови території.

З матеріалів справи вбачається, що цільове призначення даної земельної ділянки, яка належить позивачам на праві спільної власності, відноситься до земель для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Вказане підтверджено договором купівлі-продажу і не є спірним.

Рішення Черкаської міської ради про затвердження генерального плану міста Черкаси та План зонування території міста Черкаси, яким належна позивачам земельна ділянка (чи попередньому власнику земельна ділянка), була віднесена до рекреаційної зони озеленених територій та транспортної інфраструктури, прийняте буз врахування частини 3 статті 18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Проте вказане рішення не є предметом судового розгляду у даній справі.

Отже, враховуючі вищенаведені норми закону та встановлені обставини, колегія суддів дійшла висновку, що відповідач, відмовляючи позивачам у видачі будівельного паспорта, діяв неправомірно, з порушенням прав позивача, а суди, застосувавши у спірних правовідносинах пункт 2.4 Порядку та проігнорувавши частину 3 статті 18, частину 2 статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», частину 1 статті 41 Конституції України, не застосували акти вищої юридичної сили, чим порушили частину 3 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України.

Внаслідок наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що доводи апелянта є обґрунтованими і такими, що заслуговують уваги. Висновок суду першої інстанції, що дії відповідача є правомірними, на думку колегії є помилковим у зв'язку з вищевикладеними висновками суду апеляційної інстанції.

Стаття 77 КАС України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Таким чином, апеляційний суд зазначає, що аргументи апелянта заслуговують уваги, оскільки спростовують висновки суду першої інстанції.

На підставі вказаного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції при винесенні оскаржуваного рішення неповно з'ясовані обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, рішення прийнято з порушенням норм матеріального права, що є підставою для його скасування, та прийняття нової постанови про замовлення позовних вимог.

Повний текст постанови виготовлено 07.03.2019 р.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4, на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2018 р. - задовольнити.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2018 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії - скасувати.

Позовні вимоги ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправними дії Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради щодо відмови у наданні будівельного паспорта та поверненню пакета документів, доданих до їх заяви ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 30.07.2018 про надання будівельного паспорта на забудову земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1

Зобов'язати Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради видати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 будівельний паспорт на забудову земельної ділянки розміром 0,0764 га, кадастровий номер НОМЕР_2, розташованої в за адресою: АДРЕСА_1

Присудити на користь ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_1) за рахунок бюджетних асигнувань Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради () судові витрати у вигляді сплаченого судового збору за подання позовної заяви у розмірі 704,80 грн. та апеляційної скарги у розмірі 1057,20 грн. разом у сумі 1762 грн.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Колегія суддів: О.В. Карпушова

Л.В. Губська

О.В. Епель