Справа № 826/14204/17
Суддя: Білоус О.В.
Дата ухвалення: 2019-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

06 березня 2019 року

Київ

справа №826/14204/17

адміністративне провадження №К/9901/56141/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді: Білоуса О.В.,

суддів: Желтобрюх І.Л., Стрелець Т.Г.,

секретар судового засідання - Носенко Л.О.,

за участю: представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Польця Д.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 14 червня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Кабінету Міністрів України про визнання протиправним та скасування розпорядження,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулась до суду з адміністративним позовом до Кабінету Міністрів України про визнання протиправним та скасування розпорядження Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року №672-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким до неї застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що строк притягнення до дисциплінарної відповідальності сплив задовго до прийняття відповідачем розпорядження, оскільки порушення, які стали підставою для застосування дисциплінарного стягнення, були виявлені Державною фінансовою інспекцією України та зафіксовані в акті ревізії від 15 червня 2016 року №09-21/9цт.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 березня 2018 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано розпорядження Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року №672-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 14 червня 2018 року рішення суду першої інстанції скасовано, а в задоволенні позову відмовлено.

У касаційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, просить оскаржуване рішення скасувати, а рішення суду першої інстанції залишити в силі.

Відповідач скористався своїм правом та надіслав до суду відзив на касаційну скаргу, в якому посилаючись на обґрунтованість рішення суду апеляційної інстанції, просив у задоволенні касаційної скарги відмовити.

У судовому засіданні представник позивача доводи касаційної скарги підтримав та просив постанову суду апеляційної інстанції скасувати, а постанову суду першої інстанції залишити в силі.

Пояснив, що суд першої інстанції дослідив усі наявні в матеріалах справи докази, надав оцінку доводам позивача та відповідача і прийняв вмотивоване та обґрунтоване рішення.

Рішення суду апеляційної інстанції, на думку представника позивача, не ґрунтується на обставинах справи, у ньому не спростовано встановлені судом першої інстанції обставини та не надано оцінки доказам, наявним в матеріалах справи.

Зокрема, на думку представника ОСОБА_3 - ОСОБА_1, накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани прийнято суб'єктом призначення після закінчення шестимісячного строку, протягом якого на державного службовця може бути накладеного дисциплінарне стягнення, тому у відповідача не було законних підстав для прийняття оскаржуваного рішення.

Представник відповідача просив у задоволенні касаційної скарги відмовити, оскільки вважає, що суд апеляційної інстанцій обґрунтовано відмовив у задоволенні позову.

Так, представник позивача зазначив, що факт вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_3 встановлено Комісією з питань вищого корпусу державної служби під час здійснення дисциплінарного провадження.

Перебіг шестимісячного строку для застосування дисциплінарного стягнення до позивача розпочався у день, коли суб'єкт призначення ознайомився з висновком Комісії з питань вищого корпусу державної служби про наявність у діях позивача дисциплінарного проступку.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача та представника відповідача, переглянувши судове рішення суду апеляційної інстанції в межах доводів і вимог касаційної скарги та на підставі встановлених судами фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги.

Так, судами попередніх інстанцій встановлено, що розпорядженням Кабінету Міністрів України від 22 жовтня 2014 року №1054-р ОСОБА_3 призначено Головою Державної архівної служби України.

У період з 28 березня 2016 року по 8 червня 2016 року посадовцями Державної фінансової інспекції України проведено ревізію фінансово-господарської діяльності Державної архівної служби України за період з 1 січня 2014 року по завершений звітний місяць 2016 року.

Результати ревізії оформлено актом від 15 червня 2016 року №08-21/9цт, згідно із яким, під час ревізії виявлено ряд порушень, у тому числі факти виплати премій Голові служби - ОСОБА_3, її заступнику та першому заступнику без погодження Кабінету Міністрів України, що призвело до матеріальної шкоди (збитків) державному бюджету.

4 жовтня 2016 року Колегією Державної архівної служби України прийнято рішення №5/3 «Про заходи, здійснені щодо усунення фінансових порушень і фактів неефективного використання ресурсів, виявлених Державною фінансовою інспекцією України у ході перевірки діяльності Державної архівної служби України та установ, що належать до сфери її управління».

Вказане рішення Колегії введено в дію наказом Голови Державної архівної служби України від 21 жовтня 2016 року №128.

30 січня 2017 року Прем'єр-Міністру України надійшло депутатське звернення, у якому народний депутат України Білозір О. просила надати відповідні доручення щодо проведення перевірки фактів, викладених у зверненні ОСОБА_4

У зв'язку з надходженням доручення від 3 лютого 2017 року №3572/1/1-17 Міністр юстиції звернувся до Кабінету Міністрів України із листом від 13 лютого 2017 року №5094/1170-0-4-17/14 у якому просив ініціювати дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_3

Згідно із рішенням, оформленим протоколом від 16 березня 2017 року №21, Кабінет Міністрів України погодився з пропозицією Міністра юстиції і доручив Комісії з питань вищого корпусу державної служби здійснити дисциплінарне провадження та за його результатами внести відповідні пропозиції.

У висновку службового розслідування від 9 червня 2017 року встановлено, що:

- працівники Укрдержархіву отримували авансові платежі у більших розмірах, ніж їм належало до виплати, здійснювалось неправомірне нарахування та виплата премій працівникам та керівному складу Укрдержархіву за січень 2016 р.;

- не дивлячись на те, що з набранням чинності Законом України «Про державну службу» усі надбавки та доплати, встановлені попереднім законом, мали б бути скасовані, керівництву Укрдержархіву за травень-липень 2016 р. продовжувалось нарахування зазначених виплат;

- в порушення вимог пункту 7 Положення про застосування стимулюючих виплат державним службовцям, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 6 квітня 2016 року №289, Голові Укрдержархіву нараховано та виплачено надбавку за інтенсивність праці та виконання особливо важливої роботи за вересень 2016 року без погодження Міністерства юстиції України.

Комісія з проведення службового розслідування дійшла висновку про наявність в діях ОСОБА_3 дисциплінарного проступку та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності у зв'язку із:

- порушеннями, допущеними при нарахуванні премій, надбавок та інших виплат Голові та працівникам Укрдержархіву;

- порушеннями, допущеними при неякісному проведенні інвентаризації у 2014 та 2015 роках;

- не вжиття вичерпних заходів щодо врегулювання питання надання платних послуг архівними установами, що спричинило недоотримання Державним бюджетом України значних грошових сум;

- порушеннями, допущеними при виконання галузевих та регіональних програм створення страхового фонду документації.

Відповідно до висновку Комісії з питань вищого корпусу державної служби про наявність в діях Голови Державної архівної служби України ОСОБА_3 дисциплінарного проступку та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивачем неодноразово порушувався порядок нарахування та виплати надбавок та доплат. Так, у травні-липні 2016 року керівництву Укрдержархіву безпідставно виплачувались надбавки та доплати встановлені попереднім законодавством, а у вересні 2016 р. ОСОБА_3 виплачено 20313,26 грн надбавки за інтенсивність праці та виконання особливо важливої роботи без погодження Міністерства юстиції України.

Враховуючи наведене, Комісія з питань вищого корпусу державної служби пропонувала:

- за неналежне виконання посадових обов'язків при нарахуванні премій, надбавок та інших виплат Голові та працівникам Укрдержархіву застосувати до Голови Державної архівної служби України ОСОБА_3 дисциплінарне стягнення у вигляді догани;

- за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень у зв'язку із невжиттям вичерпних заходів щодо врегулювання питання надання платних послуг архівними установами, що спричинило недоотримання Державним бюджетом України значних грошових сум, дисциплінарне стягнення до Голови Державної архівної служби України ОСОБА_3 не застосовувати;

- за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень у зв'язку із невжиттям вичерпних заходів щодо виконання галузевих та регіональних програм створення страхового фонду документації, дисциплінарне стягнення до Голови Державної архівної служби України ОСОБА_3 не застосовувати.

Рішенням Комісії з питань вищого корпусу державної служби, оформленим протоколом від 19 серпня 2017 року №13, затверджено висновок про наявність в діях Голови Державної архівної служби України ОСОБА_3 дисциплінарного проступку передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» та підстав притягнення до дисциплінарної відповідальності:

- за неналежне виконання посадових обов'язків при нарахуванні премій, надбавок та інших виплат Голові та працівникам Укрдержархіву застосувати до Голови Державної архівної служби України ОСОБА_3 дисциплінарне стягнення у вигляді догани;

- за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень у зв'язку із невжиттям вичерпних заходів щодо врегулювання питання надання платних послуг архівними установами, що спричинило недоотримання Державним бюджетом України значних грошових сум, дисциплінарне стягнення до Голови Державної архівної служби України ОСОБА_3 не застосовувати;

- за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень у зв'язку із невжиттям вичерпних заходів щодо виконання галузевих та регіональних програм створення страхового фонду документації, дисциплінарне стягнення до Голови Державної архівної служби України ОСОБА_3 не застосовувати.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року №672-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» позивачу, у зв'язку з допущенням дисциплінарного проступку, передбаченого пункту 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» (неналежне виконання службових обов'язків), оголошено догану.

Задовольнивши позов, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки керівником Державної архівної служби України є Міністр юстиції і останній 13 лютого 2017 року ініціював дисциплінарне провадження стосовно позивача, саме з цієї дати починається перебіг шестимісячного строку протягом якого ОСОБА_3 можливо притягнути до дисциплінарної відповідальності.

Суд апеляційної інстанції, скасувавши рішення суду першої інстанції та відмовивши у задоволенні позову, виходив з того, що ревізія фінансово-господарської діяльності Державної архівної служби України проводилась за період з 1 січня 2014 року по травень 2016 року. Водночас, службовим розслідуванням, проведеним Комісією з питань вищого корпусу державної служби, встановлено факти порушень, зокрема, за вересень 2016 року.

За вказаних обставин, суд апеляційної інстанції прийшов до висновку, що на момент прийняття відповідачем оскаржуваного розпорядження від 27 вересня 2017 року №672-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» не минув граничний строк притягнення до дисциплінарної відповідальності за дисциплінарний проступок щодо нарахування та виплату Голові Укрдержархіву надбавки за інтенсивність праці та виконання особливо важливої роботи за вересень 2016 року без погодження Міністерства юстиції України.

Колегія суддів вважає такі висновки суду апеляційної інстанції обґрунтованими з огляду на таке.

Пунктом 1 частини першої статті 61 Законом України від 10 грудня 2015 року №889-VIII «Про державну службу» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин; далі- Закон №889-VIII) встановлено, що службова дисципліна забезпечується шляхом: дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону №889-VIII, за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно із частиною першою статті 65 Закону №889-VIII, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

За приписами пункту 5 частини другої статті 65 Закону №889-VIII, дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Згідно із частиною першою статті 66 Закону №889-VIII, до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження; догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення з посади державної служби.

Відповідно до частини першої та другої статті 68 Закону №889-VIII, дисциплінарні провадження ініціюються суб'єктом призначення.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): на державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А»: зауваження - суб'єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб'єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії.

Отже, враховуючи, що ОСОБА_3 призначено на посаду Голови Державної архівної служби України розпорядженням Кабінету Міністрів України, який, у розумінні Закону №889-VIII, є суб'єктом призначення, дисциплінарне провадження щодо неї також правомірно ініційоване Кабінетом Міністрів України - рішенням, оформленим протоколом від 16 березня 2017 року №21.

Відповідно до частини третьої статті 65 Закону №889-VIII, державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення.

Згідно із частиною п'ятою статті 74 Закону №889-VIII, дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

При цьому, частиною другої статті 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Відповідно до частин першої та дев'ятої статті 71 Закону №889-VIII, з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування. За результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.

За приписами пункту 5 частини першої статті 15 Закону №889-VIII, Комісія з питань вищого корпусу державної служби здійснює дисциплінарні провадження щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», та вносить суб'єкту призначення пропозиції за наслідками дисциплінарного провадження.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, висновок за результатами службового розслідування стосовно позивача складено 9 червня 2017 року, висновок Комісії з питань вищого корпусу державної служби про наявність в діях ОСОБА_3 дисциплінарного проступку - 29 серпня 2017 року, а спірне розпорядження видано 27 вересня 2017 року.

За вказаних обставин, колегія суддів суду касаційної інстанції погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що оскаржуване розпорядження Кабінету Міністрів України видано в межах установлених строків застосування дисциплінарного стягнення.

Крім того, суд апеляційної інстанції обґрунтовано зазначив, що ревізія фінансово-господарської діяльності Державної архівної служби України проводилась за період з 1 січня 2014 року по завершений звітний місяць 2016 року, тобто по травень 2016 року.

Водночас, службовим розслідуванням встановлено факт нарахування та виплату Голові Укрдержархіву надбавки за інтенсивність праці та виконання особливо важливої роботи за вересень 2016 року без погодження Міністерства юстиції України, що є порушенням вимог пункту 7 Положення про застосування стимулюючих виплат державним службовцям, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 6 квітня 2016 року №289.

Отже, на момент прийняття відповідачем розпорядження від 27 вересня 2017 року №672-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» не минув граничний річний строк притягнення до дисциплінарної відповідальності за вказаний дисциплінарний проступок, вчинений у вересні 2016 року.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, звертаючись з позовом, ОСОБА_3 не заперечувала факту вчинення вказаних порушень, а лише наголошувала на порушенні процедури її притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Такі доводи позивача про порушення процедури її притягнення до дисциплінарної відповідальності обґрунтовано спростовані судом апеляційної інстанції та не знайшли свого підтвердження при касаційному розгляді справи.

З урахуванням викладеного, колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про те, що оскаржуване розпорядження Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року №672-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» є правомірним та не підлягає скасуванню.

Згідно з частиною першою статті 350 КАС України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Керуючись статтями 344, 350, 355, 356 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення, а постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 14 червня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови виготовлено 11 березня 2019 року.

Головуючий суддя О.В.Білоус

Судді І.Л.Желтобрюх

Т.Г.Стрелець