Справа № 540/434/19
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2019-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 березня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/434/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Хом'якова В.В., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України, за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Генічеської районної державної адміністрації про визнання протиправним рішення та зобов'язати вчинити дії,

встановила:

Позивач через свого представника звернувся до адміністративного суду з позовом до відповідача, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Управління соціального захисту населення Генічеської районної державної адміністрації Херсонської області від 03.12.2018 №6000, викладеного у повідомленні про відмову ОСОБА_1 у призначенні допомоги при народженні ОСОБА_2;

- зобов'язати Управління соціального захисту населення Генічеської районної державної адміністрації Херсонської області призначити та виплатити ОСОБА_1 одноразову допомогу при народженні дитини - ОСОБА_2, яка народилася в м. Сімферополі Автономної Республіки Крим.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160 - 161 КАС України з наступних підстав.

Пунктом 2 ст. 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Так, зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, вбачається порушення ОСОБА_1 положень п.2 ст. 160 КАС України, шляхом не зазначення в позовній заяві ідентифікаційного коду і електронної пошти позивача та ідентифікаційного коду відповідача у справі.

Також, вказана заява підписана адвокатом Лігінович Н.С., на підтвердження повноважень наданий ордер, проте, відсутній договір про надання правової допомоги.

Суд вважає, що відсутність вищевказаного документа є суттєвим недоліком, і такий висновок ґрунтується на наступному.

Особливості представництва в адміністративному судочинстві передбачено, серед іншого, частиною четвертою статті 59 КАС України, згідно з якою повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Відповідно до частини першої статті 26 цього Закону документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відмінністю цих чотирьох документів є те, що договір, довіреність та доручення, одночасно підтверджують і факт наявності у повіреного права бути представником, і обсяг такого представництва (це зумовлено тим, що ці документи, зазвичай, є двосторонніми та містять підпис довірителя). У свою чергу, ордер є одностороннім документом, що самостійно (без договору) може підтверджувати лише факт наявності у повіреного права бути представником та не містить інформації про обсяг такого представництва.

Таким чином, суд може виконати імперативну вимогу процесуального закону та перевірити наявність права у довірителя на підписання конкретного документу у даному випадку позовної заяви лише за умови, якщо разом з ордером додано завірену належним чином копію договору про надання правової допомоги (витягу з договору), про який зазначено у такому ордері.

Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що право представника на звернення від імені довірителя може бути підтверджено лише документом, який демонструє дійсне волевиявлення учасника справи на надання повноважень конкретному адвокату, ордер підтверджує лише факт наявності у повіреного права бути представником однак не містить інформації про обсяг такого представництва, зокрема підписувати та подавати позов до суду, тому не є належним доказом, що дозволяє суду перевірити весь обсяг наданих повноважень.

Також, відповідно до ч.3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Стаття 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" передбачає встановлення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, станом на 1 січня 2019 року, в сумі 1921,00 грн.

Підпунктом 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачена ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, до позовної заяви позивачем не додано платіжне доручення про сплату судового збору.

З наведеного вище вбачається, що позовна заява містить вимогу немайнового характеру, за яку позивачці необхідно було сплатити судовий збір за подання адміністративного позову в сумі 768,40 грн. Проте, позивачем не сплачено відповідної суми судового збору.

Крім того, відповідно до положень частини 4 статті 49 КАС України, у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Виходячи з положень ч. 4 ст. 49 КАС України, позивачем не зазначено у позові з якої підстави необхідно залучати Херсонський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат до участі у розгляді адміністративної справи та чому саме в якості третьої особи, яким чином судове рішення по справі вплине на права та обов'язки цієї третьої особи.

Окрім того, пунктами 5, 8 частини 5 статті 160 КАС України визначено, що в позовній заяві має бути зазначено виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви. Так, позивачем, на підтвердження викладених у позові обставин, не додано до суду копію рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 10.08.2017.

Частина 4 статті 161 КАС України визначає, що позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Суд звертає увагу позивача на те, що він зобов'язаний надати до позову всі можливі та допустимі докази в обґрунтування своїх вимог з дотриманням положень ст.ст. 72-80 КАС України. Позивач надав суду копію повідомлення № 6000 від 03.12.2018, яке є нечитаємим.

З урахуванням викладеного, позовна заява, відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України, підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України, суд, -

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/434/19 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Хом'якова В.В.