Справа № 629/6488/18
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2019-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

11 березня 2019 р. Справа № 629/6488/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Котеньов О.Г., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, код НОМЕР_1) до Шевченківського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області (61022, м. Харків, майдан Свободи, 5, під'їзд 4, ), треті особи - Лозівське управління Державної Казначейської служби України Харківської області (вул. Михайла Грушевського, буд. 2, м. Лозова, м. Лозова, Харківська область, 64604, ), Управління Державної казначейської служби України в Шевченківському районі м. Харків (61166, Харківська обл., місто Харків, вул. Бакуліна, будинок 18) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з позовом до Лозівського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області, третя особа - Лозівське управління Державної Казначейської служби України Харківської області, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Лозівського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області щодо несформування та неподачі до Лозівського управління Державної казначейської служби України Харківської області подання про повернення ОСОБА_1 збору на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна у розмірі 8619 (вісім тисяч шістсот дев'ятнадцять) гривень 60 копійок, сплаченого відповідно до квитанції від 01 червня 2018 року №18927571;

- зобов'язати Лозівське об'єднане управління Пенсійного фонду України Харківської області (64606, Харківська область, м. Лозова, м-н 4, буд. 73, ), сформувати та подати до Лозівського управління Державної казначейської служби України Харківської області подання про повернення ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, ід. номер:НОМЕР_1) збір на обов'язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна у розмірі 8619 (вісім тисяч шістсот дев'ятнадцять) гривень 60 копійок, сплаченого відповідно до квитанції від 01 червня 2018 року №18927571.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що бездіяльність відповідача щодо неповернення збору на обов'язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна є протиправною.

Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 29.11.2018 справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Лозівського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області, третя особа - Лозівське управління Державної Казначейської служби України Харківської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії передано на розгляд до Харківського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11.01.2019 прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Лозівського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області, третя особа - Лозівське управління Державної Казначейської служби України Харківської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.02.2019 замінено відповідача, Лозівське об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області, на належного - Шевченківське об'єднане управління Пенсійного фонду України Харківської області, а також залучено до участі у адміністративній справі №629/6488/18 як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління Державної казначейської служби України в Шевченківському районі м. Харків.

Відповідачем надано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позовні вимоги є необґрунтованими та безпідставними, оскільки позивач не звертався до органу Пенсійного фонду України із заявою про повернення ОСОБА_1 збору на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна, у зв'язку із чим просив суд відмовити у задоволенні позову.

Треті особи не скористалась процесуальним правом надати письмові пояснення щодо позову, представник Лозівського управління Державної казначейської служби України Харківської області у письмових поясненнях також просив замінити відповідача на належного та залучити як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління Державної казначейської служби України в Шевченківському районі м. Харкова.

У відповіді на відзив представник позивача зазначив, що із заявою до УПФУ позивач не звертався, оскільки відповідь відповідача передбачувана, а саме відмова, при цьому позивач з метою дотримання усіх формальностей надіслав відповідну заяву на адресу відповідача 27.02.2019.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з п.10 ч.1 ст.4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.4 ст.229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши доводи позову, відзиву та відповіді на відзив, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено договір купівлі-продажу квартири, згідно з умовами якого останнім як покупцем набуто право власності на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3. Даний договір нотаріально посвідчений нотаріусом м. Харків.

Судом з копії квитанції № 18927571 від 01.06.2018 встановлено, що сума збору на обов'язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна була перерахована на розрахункові рахунки управління Державної казначейської служби України в Дзержинському районі м. Харків.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Згідно з п. 9 ст. 1 Закону України "Про збір на обов'язкове державне пенсійне страхування" від 26.06.1997 № 400/97 платниками збору на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування є підприємства, установи та організації незалежно від форм власності та фізичні особи, які придбавають нерухоме майно, за винятком державних підприємств, установ і організацій, що придбавають нерухоме майно за рахунок коштів, установ та організацій, що придбавають нерухоме майно за рахунок бюджетних коштів, установ та організацій іноземних держав, що користуються імунітетом і привілеями згідно із законами та міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною радою України, а також громадян, які придбавають житло і перебувають у черзі на одержання житла або придбавають житло вперше.

З метою регулювання питання сплати збору на обов'язкове державне пенсійне страхування відповідно до Закону № 400/97 Кабінетом Міністрів України розроблено Порядок сплати збору на обов'язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій від 03.11.1998 № 1740 (далі -Порядок).

Відповідно до п.15-1 Порядку № 1740 збір на обов'язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна сплачується підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності та фізичними особами, які придбавають нерухоме майно, у розмірі 1 відсотка від вартості нерухомого майна, зазначеної в договорі купівлі-продажу такого майна, за винятком державних підприємств, установ і організацій, що придбавають нерухоме майно за рахунок бюджетних коштів, установ та організацій іноземних держав, що користуються імунітетом і привілеями згідно із законами та міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною радою України, а також громадян, які придбавають житло і перебувають у черзі на одержання житла або придбавають житло вперше.

Пункт 15-3 зазначеного Порядку передбачає, що нотаріальне посвідчення договорів купівлі - продажу нерухомого майна здійснюється за наявності документального підтвердження сплати збору на обов'язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна.

Документом, що підтверджує сплату збору на обов'язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна, є платіжне доручення платника збору про перерахування сум збору на бюджетні рахунки для зарахування надходжень до Державного бюджету, відкриті в головних управліннях Казначейства. Копія такого платіжного доручення-зберігається в нотаріуса, який посвідчив договір.

Суми збору на обов'язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна сплачуються платниками, зазначеними у пункті 15-1 Порядку, за місцем розташування державної нотаріальної контори або робочого місця приватного нотаріуса.

Процедури повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, а саме: податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджету, коштів від повернення до бюджетів бюджетних позичок, фінансової допомоги, наданої на поворотній основі, та кредитів, у тому числі залучених державою (місцевими бюджетами) або під державні (місцеві) гарантії визначені Порядком повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 №787.

Зокрема, пунктом 5 цього Порядку передбачено, що повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджетів здійснюється за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету.

Подання за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку подається платником до органу Казначейства разом з його заявою про повернення коштів з бюджету та оригіналом або копією документа на переказ, або паперовою копією електронного розрахункового документа, які підтверджують перерахування коштів до бюджету.

Враховуючи, що відповідним органом, що контролює справляння надходжень до бюджету у сфері обов'язкового пенсійного страхування є Пенсійний фонд України, то саме він наділений обов'язком щодо формування до органів Державної казначейської служби подання про повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету.

Матеріалами справи підтверджено, що із заявою про повернення коштів з бюджету позивач звернувся до відповідача 27.02.2019 засобами поштового зв'язку. Станом на момент розгляду справи доказів надання відповіді відповідачем не надано.

Суд зауважує, що терміни розгляду такої заяви визначені ст.20 Закону України «Про звернення громадян», при цьому у суду відсутні правові підстави для порушення розумного строку розгляду справи з метою очікування відповіді органу Пенсійного фонду України.

Статтею 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Позивачем не надано до суду доказів, чи були і ким порушені, не визнані або оспорені його права чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст.8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У справі «Олександр Волков проти України» (OleksandrVolkov v. Ukraine) від 9 січня 2013 року, заява № 21722/11 Суд констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та, що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі «"Дія-97" проти України» ("Diya 97" v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями). Цей принцип так само застосовується до процедур, що були використані для звільнення заявника з посади, включаючи процес ухвалення рішення на пленарному засіданні парламенту […

У межах спірних правовідносин застосовується принцип юридичної визначеності, який є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права, в основі якого лежить положення res judicata. Зокрема, він є одним з визначальних принципів «доброго врядування» і «належної адміністрації» (встановлення процедури і її дотримання), частково співпадає з принципом законності (чіткість і передбачуваність закону, вимоги до «якості» закону).

Оскільки процедура повернення збору на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна визначена законодавцем, у суду відсутні правові підстави констатувати протиправність дій або бездіяльність відповідача у правовідносинах, учасником яких він не є, у тому числі відповідачем його діями, бездіяльністю або рішеннями права позивача не порушено.

Доказів протилежного до суду не надано.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.4-10, 19, 77, 139, 241-246, 250, 255, 262, 236 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, код НОМЕР_1) до Шевченківського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області (61022, м. Харків, майдан Свободи, 5, під'їзд 4, ), треті особи - Лозівське управління Державної Казначейської служби України Харківської області (вул. Михайла Грушевського, буд. 2, м. Лозова, м. Лозова, Харківська область, 64604, ), Управління Державної казначейської служби України в Шевченківському районі м. Харків (61166, Харківська обл., місто Харків, вул. Бакуліна, будинок 18) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 11 березня 2019 року.

Суддя О.Г. Котеньов