Справа № 500/586/19
Суддя: Хрущ Вікторія Леонідівна
Дата ухвалення: 2019-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/586/19

12 березня 2019 рокум. Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Хрущ В.Л., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Тернопільського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Тернопільської області про визнання протиправними дій та бездіяльності щодо неврахування певних періодів роботи до страхового стажу роботи, зобов'язання здійснити зарахування певних періодів роботи до страхового стажу роботи, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до вимог частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Разом з тим, вищезазначена позовна заява не відповідає вимогам, дотримання яких - є обов'язковими у разі звернення до суду з позовом.

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI із змінами та доповненнями (надалі - Закон № 3674-VI).

Судовий збір згідно з частиною першої статті 3 Закону № 3674-VI справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI визначено, що ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з положеннями абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921 гривень.

Таким чином, при зверненні до адміністративного суду позивач мала б сплатити судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 768,40 гривень (1921грн*0,4).

Позивачем до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору. Водночас, - заявлено клопотання про звільнення від його сплати, з посиланням на ч.1 ст.133 КАС України та ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

В обґрунтування вищевказаного клопотання ОСОБА_1 посилається на те, що вона є непрацюючою особою, яка досягла загального пенсійного віку та в якої відсутні будь-які джерела доходів.

Разом з тим, будь-яких документів на підтвердження клопотання про звільнення від сплати судового збору - позивачем не надано.

Відповідно до положень частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З даної норми видно, що єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Отже, вирішуючи питання про звільнення позивача від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення , - суд, враховує докази, подані на підтвердження майнового стану сторони.

Окрім того, відповідно до статті 8 зазначеного вище Закону № 3674-VI - враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно, положення Закону № 3674-VI аналогічно до положень КАС України визначають, що обов'язковою умовою для прийняття судом рішення про звільнення від сплати судового збору є майновий стан позивача та його неспроможність сплатити відповідні кошти, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану конкретної особи.

13 лютого 2018 року Велика Палата Верховного Суду в ухвалі № 800/533/17 висловила позицію про те, що доказами майнового стану особи можуть слугувати, зокрема, довідка органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік та довідка органу доходів і зборів про відсутність інших доходів за попередній рік.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справа Креуз проти Польщі право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Як вже було зазначено вище, доказів, які б підтверджували майновий стан позивача (в даному випадку - таким документом є довідка про доходи, отримана за попередній календарний рік, видана органом Державної фіскальної служби за місцем податкового обліку позивача), або інших доказів в обґрунтування вимоги про звільнення від сплати судового збору - позивачем ні до клопотання ні до самої позовної заяви - не долучено.

Поряд з цим, ані посилання на певний факт, ані сам по собі факт непризначення/неотримання пенсії не позбавляє конкретну особу права та можливості отримання інших доходів, з яких може бути сплачений судовий збір.

За таких обставин, суд вважає, що відсутність належних та допустимих доказів на підтвердження посилань позивача на відсутність у неї будь - яких джерел доходу - унеможливлює розгляд клопотання про звільнення від сплати судового збору та вирішення питання про наявність правових підстав для звільнення позивача від його сплати чи зменшення розміру судового збору в залежності від її матеріального становища.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (пункт 2 частини другої статті 169 КАС України).

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків шляхом: подачі документів, які в установленому законом порядку засвідчать відсутність будь - яких джерел доходів позивача за попередній календарний рік або сплати судового збору за ставками, встановленими для позовних вимог немайнового характеру.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви до 10 (десяти) днів з моменту вручення даної ухвали.

3. Роз'яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

4. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Хрущ В.Л.

Копія вірна:

Суддя Хрущ В.Л.