Справа № 500/183/19
Суддя: Осташ Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2019-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

Справа № 500/183/19

14 березня 2019 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, в складі головуючого судді Осташа А. В. розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

14 січня 2019 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головне управління ДФС у Донецькій області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 16.01.2019 відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження на 13 лютого 2019 року.

Ухвалою суду від 01.03.2019 позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви до 15 березня 2019 року у такий спосіб: обґрунтувати причини пропуску строку звернення до суду шляхом подання окремої заяви про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску.

Позивач на адресу суду надав 11.03.2019 заяву в якій зазначив, що він звернувся до Тернопільського окружного адміністративного суду про визнання протиправної бездіяльності Головного управління ДФС у Донецькій області, щодо не проведення з ним повного розрахунку при звільненні згідно ст.116 КЗпП та стягнення в його користь, згідно статті 117 КЗпП, виплати середнього заробітку за час затримки належної йому не оспорюваної суми грошового забезпечення. Останні виплати грошового забезпечення ДФС у Донецькій області були проведенні 30.10.2018. Вважає, що він не пропустив тримісячний строк звернення до суду з дня проведення останньої виплати.

Надаючи оцінку пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом, суд зазначає наступне.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб'єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановлено строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що національні суди у кожному окремому випадку повинні обгрунтовувати рішення про поновлення процесуального строку, встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Якщо національний суд просто обмежився вказівкою на наявність у відповідача "поважних причин" для поновлення пропущеного строку оскарження, то, відтак, він (суд) не вказав чітких причин такого рішення (пункт 52 рішення у справі "Устименко проти України" заява № 32053/13).

Суд зазначає, що позивач не подав заяви про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску, а лише в заяві зазначив, що не пропустив тримісячний строк звернення до суду.

Проте, таке твердження не відповідає дійсності, оскільки як зазначалося судом в ухвалі від 01.03.2019, по своїй категорії дана справа відноситься, до категорії справ, що пов'язані з проходженням чи звільненням з публічної служби. В протилежному випадку дана справа взагалі не відносилась би до юрисдикції адміністративних судів. У зв'язку з цим, судом не приймається до уваги твердження позивача з приводу того, що дана справа не відноситься до категорії справ, передбачених п.2 ч.1 ст.19 КАС України.

Відповідно до ч.5 ст. 122 КАС України у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який за загальним правилом обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

З врахуванням викладеного суд вважає, що на виконання вимог ухвали від 01.03.2019 позивач не надав доказів щодо непропущення ним строку звернення до суду, також позивач не надав доказів поважності причин пропуску місячного строку звернення до суду.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч.3 ст.123 КАС якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч.1 п.7 ст. 240 КАС суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статтей 160,161,172 цього кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Враховуючи зазначене, оскільки надані позивачем докази не дають підстав суду встановити непропущення строку звернення до суду, а також встановити поважність причин пропуску позивачем строку звернення до суду, то таку позовну заяву позивачем подано без додержання вимог КАС України, а тому суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 122, 123, 240 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ч.2 ст.256 КАС з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено та підписано 14.03.2019.

Суддя Осташ А.В.

Копія вірна

Суддя Осташ А.В.