Справа № 522/18910/18
Суддя: Єршова Л. С.
Дата ухвалення: 2019-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2019 року Приморський районний суд м. Одеси:

під головуванням судді Єршової Л.С.,

при секретарі судового засідання Радзімовській Р.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року до суду звернувся адвокат Козак І.С. в інтересах ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови № 582 від 11 жовтня 2018 року, про визнання винним власника нежитлового приміщення офісу № 3, розташованого за адресою: АДРЕСА_5 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 11 ст. 96 КУпАП, та притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 шляхом накладення штрафу у розмірі 51 000,00 грн.

Адміністративний позов обґрунтований тим, що позивач не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, не отримував протоколу про порушення правил містобудування, не надавав відповідачу особистих пояснень, оскільки на час проведення перевірки перебував за межами території України, відтак був позбавлений права на правовий захист під час розгляду щодо нього справи про притягнення до адміністративної відповідальності. Крім того, позивач зазначає, що під час розгляду справи посадовою особою відповідача ним були грубо порушені норми законодавства, оскільки не було належним чином з`ясовано обставини, що мають значення для прийняття правомірного рішення, не досліджено достатньо доказів для визнання позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 11 ст. 96 КУпАП. Також, позивач не вважає себе винним, оскільки з 25.09.2018 року, тобто до початку перевірки, власником вказаного приміщення вже було ТОВ «К-ІНВЕСТ КОРПОРЕЙТ», що підтверджується витягом з державного реєстру. Отже, на думку позивача, не маючи права власності на вказане вище приміщення, а також фізично не перебуваючи на території України в період, у який відбулося зазначене правопорушення, не міг експлуатувати це приміщення і відповідно не є суб`єктом вчинення даного правопорушення, тому просить постанову № 582 від 11 жовтня 2018 року про визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 11 ст. 96 КУпАП, визнати протиправною та скасувати.

Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси Єршової Л.С. від 02.11.2018 року ОСОБА_1 поновлено строк для звернення до суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та відкрито провадження по справі з призначенням до слухання в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

29.11.018 року представник відповідача надав суду відзив на позовну заяву, у якому проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 заперечував, посилаючись на те, що позивачем порушено ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13 квітня 2011 року, відповідно до яких експлуатація закінчених будівництвом об`єктів не прийнятих в експлуатацію забороняється. Відповідач зазначає, що доводи позивача з приводу неповідомлення його про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є необґрунтованими, оскільки позивач був присутній під час проведення перевірки та винесення постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності, що підтверджується його особистим підписом в акті, складеному за результатами перевірки, приписі, протоколі та постанові про притягнення до адміністративної відповідальності (а.с.39-81).

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про слухання справи за його відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Суд встановив, що підставі наказу ДАБІ України № 976 від 08.09.2015 року, колективної скарги ОСОБА_4 від року № 1294 та направлення для проведення позапланового заходу №884 від 27.09.2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Распоровською Ольгою Володимирівною було проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті щодо виконання будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1

24.09.2018 року ДАБІ в Одеській області на адресу позивача було направлено лист щодо надання правовстановлюючих документів, дозвільних документів на проведення будівельних робіт та забезпечення доступу посадових осіб Департаменту до проведення позапланових заходів на об`єкті (а.с.71).

27.09.2018 року головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Распоровській О.В. видано направлення для проведення позапланової перевірки щодо будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.46).

Відповідно до копії Акту перевірки дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 27.09.2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Распоровською О.В. було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. За результатами проведеної позапланової перевірки встановлено, що приміщення за адресою: АДРЕСА_1 експлуатується без введення в експлуатацію в установленому законом порядку, чим порушено ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (а.с.15-25)

02.10.2018 року по відношенню до позивача головним інспектором за результатами позапланової перевірки був складений протокол про адміністративне правопорушення, згідно з яким власником ОСОБА_1 приміщення за вище вказаною адресою експлуатується без введення в експлуатацію, чим скоєне адміністративне правопорушення, передбачене ч. 8 ст. 96 КУпАП України (а.с.31-35)

Приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 02.10.2018 року позивачу надіслано вимогу про усунення порушення вимог містобудівного законодавства в термін до 02.11.2018 року (а.с.61-62).

Постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Распоровської О.В. по справі про адміністративне правопорушення від 11.10.2018 року № 582 визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 11 ст. 96 КУпАП України, та накладено на ОСОБА_2 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 51000,00 гривень (а.с.47-49).

В постанові ДАБІ в Одеській області №582 від 11.10.2018 року зазначено, що відповідач отримав її копію 12.10.2019 року, про що власноручно розписався в самій постанові.

Положеннями ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до пункту 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ від 06 квітня 1995 року № 244 справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Так, на підтвердження власної правової позиції відповідачем було надані копії Акту №884, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 02.10.2018 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 02.10.2018 року та постанови по справі про адміністративне правопорушення №582 від 11.10.2018 року, у яких позивач нібито власноручно розписувався.

Разом з тим, представник позивача надав суду відповідь на адвокатський запит №21/02 від 21.02.2019 року Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України, згідно з яким надано інформацію щодо перетинання державного кордону України у період з 23.09.2018 року по 16.10.2018 року громадянином Французької Республіки ОСОБА_1 (а.с.108).

Таким чином, суд критично ставиться до наданих відповідачем копій Акту №884, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 02.10.2018 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 02.10.2018 року та постанови по справі про адміністративне правопорушення №582 від 11.10.2018 року, у яких позивач нібито власноручно розписувався, оскільки в період з 23.09.2018 року по 16.10.2018 року позивач перебував за межами території України та не міг бути повідомлений про час та місце розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення відносно нього так само як і бути присутнім при розгляді вказаних матеріалів і надати відповідні пояснення.

Також, згідно з пунктом 20 вищевказаного Порядку посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

З аналізу наведеного можна дійти висновку, що в разі встановлення УДАБК під час підготовки справи до розгляду, відсутності факту сповіщення суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи, то подальший розгляд питання про притягнення до відповідальності по суті, є протиправним, оскільки позивача не було сповіщено належним чином про такий розгляд за три доби.

Повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду визначені ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабміну України за №294 від 09.07.2014 року та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.

За правилами абз. 2 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабміном України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, що прямо передбачено п. 9 Порядку № 553. Єдиний виняток, передбачений ч.2 цього пункту для ситуації, в якій неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував певний об`єкт.

Відповідно до п.5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до п.п. 9, 12, 13 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Положеннями ч.ч. 2-4 ст. 256 КУпАП передбачено, що протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, і ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені ст. 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

У відповідності до ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Враховуючи, що відповідачем проведено позапланову перевірку, складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення за відсутності позивача та без належного повідомлення про час та місце розгляду справи, це є безумовною підставою для визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 582 від 11.10.2018 року.

Аналогічних висновків дійшов і Верховний Суд у постанові по справі № 489/1815/17 від 20 вересня 2018 року.

Отже, у зв`язку з тим, що позивача не було вчасно повідомлено про перевірку та розгляд матеріалів про притягнення його до адміністративної відповідальності, він був позбавлений надати пояснення по справі, що призвело до того, що відповідачем при винесенні оскаржуваної постанови не враховано факт того, що згідно з 25.09.2018 року, тобто до початку позапланової перевірки 27.09.2018 року, власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 вже було ТОВ «К-ІНВЕСТ КОРПОРЕЙТ», та відповідно неправильно визначено суб`єкта адміністративного правопорушення. Зазначене підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.09.2018 року (а.с.27).

Крім того, суд враховує той факт, що в постанові про адміністративне правопорушення №582 від 11 жовтня 2018 року відповідачем було допущено технічну помилку, оскільки визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 11 ст. 96 КУпАП ОСОБА_1 , а стягнення у вигляді штрафу у розмірі 51000,00 грн. накладено на громадянку ОСОБА_2 , що є додатковою підставою для скасування вказаної постанови.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року (надалі - Конвенція), була ратифікована Законом України N 475/97-ВРвід 17.07.97 року, та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, ст. 6 КАС України та ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (див. п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року).

Однак, статтю 6 п. 1 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін (див. п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року).

Відповідно до ч.ч. 1-5 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову.

Керуючись ст.ст. 3, 6, 7-9, 11, 73-77, 242, 268-272, 286 КАС України,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, задовольнити.

Постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Распоровської Ольги Володимирівни по справі про адміністративне правопорушення від 11.10.2018 року № 582, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 11 ст. 96 КУпАП України, та накладено на ОСОБА_2 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 51000,00 гривень, скасувати.

Справу про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за порушення ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», закрити.

На підставі ч. 2 ст. 271 КАС України копії рішення невідкладно надіслати учасникам справи.

Рішення суду може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне судове рішення складене та підписане 12 березня 2019 року.

Суддя Л. С. Єршова