Справа № 160/80/19
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2019-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА

12 лютого 2019 року Справа № 160/80/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
за участі секретаря судового засіданняОСОБА_2
представника відповідача представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали адміністративної справи за позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 до Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Покровської міської ради Дніпропетровської області про скасування постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами, -
Фізична особа-підприємець ОСОБА_5 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Покровської міської ради Дніпропетровської області, в якій просить:
- визнати протиправною та скасувати постанову №ОМС-ДН 546/770/НП/СПТД-ФС від 24 травня 2018 року начальника управління праці та соціального захисту виконкому Покровської міської ради, як таку що не відповідає діючому законодавству, обставинам справи та підписана не уповноваженою особою.
Ухвалою від 08.01.2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд останньої за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи на 31.01.2019 року в режимі відеоконференції.
31.01.2019 року в судовому засіданні в режимі відеоконференції взяли участь представники позивача ОСОБА_6 та ОСОБА_7, які на підтвердження своїх повноважень надали копію довіреності № 3682 від 22.11.2018 року, виданої строком на десять років, посвідченої ОСОБА_8П, приватним нотаріусом Покровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області, якою ОСОБА_5 уповноважує ОСОБА_6 та ОСОБА_7 бути його представника, в тому числі у всіх судових установах.
Також в судове засідання прибув представник відповідача ОСОБА_3, на підтвердження повноважень якої суду надана довіреність від 04.01.19 № 107/29, підписана начальником управління ОСОБА_9.
Враховуючи обмежені часові рамки проведення судового засідання в режимі відеоконференції, після зясування чи володіють присутні в судовому засіданні державною мовою, оголошення складу суду та перевірки підстав для заявлення відводів, а також доведення до присутніх прав та обовязків, визначених статтями 44, 47 Кодексу адміністративного судочинства України, в судовому засіданні було оголошено перерву до 12.02.2019 року о 14 годині 00 хвилин.
Враховуючи відсутність технічної можливості провести 12.02.2019 року судове засідання в режимі відеоконференції суд ухвалив провести судове засідання без режиму відеоконференції в залі судового засідання № 14 за адресою м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4.
12.02.2018 року в судове засідання прибули представники відповідача ОСОБА_3 та ОСОБА_4 Позивач ОСОБА_5 або його представники в судове засідання не прибули.
В судовому засіданні було порушено питання щодо того, чи можуть приймати участь в судовому засіданні в якості представників позивача громадяни ОСОБА_6 та ОСОБА_7.
Вивчивши наявні матеріали справи, суд вважає за необхідне зазначити про таке.
Згідно статті 131-2 та підпункту 11 пункту 16-1 Розділу XV Конституції України встановлено, що з 01.01.2019 року виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді першої інстанції.
Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.
Відповідно до частини 2 статті 16 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Стаття 57 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. У справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.
Термін «адміністративна справа незначної складності (малозначна справа)» наведений в пункті 4 статті 20 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно якого до такої справи відносяться адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.
В частині 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України наведений перелік справ, які для цілей цього Кодексу є справами незначної складності, а в частині 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено окремі категорії справ незначної складності.
Зокрема, частина 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо:
1) прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище;
2) оскарження бездіяльності субєкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію;
3) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообовязковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг;
4) припинення за зверненням субєкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців;
5) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень щодо вїзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію;
6) оскарження рішення субєкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
7) стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях субєкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження;
8) типові справи;
9) оскарження нормативно-правових актів, які відтворюють зміст або прийняті на виконання нормативно-правового акта, визнаного судом протиправним і нечинним повністю або в окремій його частині;
10) інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження;
11) перебування іноземців або осіб без громадянства на території України.
Стаття 263 Кодексу адміністративного судочинства України, яка має назву «Особливості розгляду окремих категорій справ незначної складності» встановлює, що суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо:
1) оскарження бездіяльності субєкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію;
2) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообовязковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг;
3) припинення за зверненням субєкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців;
4) стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях субєкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження та сума яких не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
5) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень щодо вїзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію.
Таким чином, Кодекс адміністративного судочинства України чітко визначає справи які можуть вважатися справами незначної складності.
Суд зазначає, що предметом розгляду вказаної справи є правомірність постанови №ОМС-ДН 546/770/НП/СПТД-ФС від 24 травня 2018 року начальника управління праці та соціального захисту виконкому Покровської міської ради.
Вказана постанова передбачає, що начальник управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету ОСОБА_9 вирішив накласти на фізичну особу-підприємця ОСОБА_5 штраф у розмірі 372 300,00 грн.
Отже, фактично справа № 160/80/19 є справою щодо оскарження рішення субєкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, як то передбачено пунктом 6 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України.
Водночас суд звертає увагу, що відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» та Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб як на момент направлення позовної заяви до суду так і на момент відкриття провадження у справі становив 1 921 грн.
З цього слідує, що сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 192 100 грн., що значно менше за суму (372 300 грн.), яка може бути заявлена до стягнення на підставі постанови № ОМС-ДН 546/770/НП/СПТД-ФС від 24 травня 2018 року, яка оскаржується у цій справі.
Таким чином, справа щодо оскарження постанови №ОМС-ДН 546/770/НП/СПТД-ФС від 24 травня 2018 року не підпадає під дію ані пункту 6 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства Україні ані під дію інших пунктів статті 12 та статті 263 Кодексу адміністративного судочинства Україні.
Отже, суд доходить висновку, що справа № 160/80/19 щодо оскарження постанови №ОМС-ДН 546/770/НП/СПТД-ФС від 24 травня 2018 року не є справою незначної складності.
Так як, справа № 1660/80/19 не є справою незначної складності, в дію вступають приписи статей 16 та 57 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до яких представником ОСОБА_5 у цій справі може бути лише адвокат.
В судовому засіданні 19.01.2019 року громадяни ОСОБА_6 та ОСОБА_7 повідомили суд, що перший є журналістом, а другий помічником народного депутата. При цьому судом не було встановлено, що вказані особи є адвокатами і здійснюють представництво позивача в статусі адвокатів. Тому суд дійшов висновку, що вказані особи не можуть бути представника ОСОБА_5 у справі № 160/80/19, а тому суд повинен відмовити громадянам ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в участі в адміністративній справі № 160/80/19 в якості представників ОСОБА_5 на підставі довіреності № 3682 від 22.11.2018 року, як таким, що не є адвокатами.
Суд враховує, що позивач може бути необізнаний про зміни, що відбулись в адміністративному судочинстві та Конституції України в частині щодо обовязкового представництва фізичної особи в суді лише адвокатами, а тому вважає за необхідне розяснити йому, що сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, яким може бути адвокат або законний представник, а також те, що право продавати суду заяви та клопотання, заяви з процесуальних питань, подавати докази належить учасникам справи, до яких відносяться позивач, відповідач та треті особи, особисто або через представника.
Для реалізації права мати в суді представника та отримати кваліфіковану правову допомогу, а також враховуючи те, що позивач може бути необізнаний про дату, час і місце розгляду справи, суд доходить висновку про необхідність оголошення в судовому засіданні перерву в межах строків розгляду справи, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України.
Крім того, суд зазначає, що громадянин ОСОБА_6 подав суду клопотання:
про передачу справи до Львівського окружного адміністративного суду;
щодо перевірки повноваження керівника (представника) Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Покровської міської ради Дніпропетровської області
заяву про відвід судді Горбалінського В.В.
Відповідно до статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України правом подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, користуються учасники справи, до яких відносяться позивач, відповідач, третя особа. Відповідно до статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України право заявляти відвід належить учасникам спарви.
Згідно статті 60 Кодексу адміністративного судочинства України лише представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обовязки.
Так як, громадян ОСОБА_6 не може здійснювати представництво позивача ОСОБА_10 у справі № 160/80/19, відповідно він не наділений правами позивача у цій справі та не має повноважень на подання суду відповідних заяв, клопотань, пояснень від імені позивача.
Також суд звертає увагу, що загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначені в ст. 166 та 167 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до ч. 1 ст. 166 Кодексу адміністративного судочинства України саме учасники справи (позивач, відповідач, тертя особа) наділені правом при розгляді справи судом викладати суду свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.
Згідно ч. 2 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду
Суд зазначає, що вказані заяви та клопотання подані суду громадянином ОСОБА_6, який не може виступати у справі в якості представника ОСОБА_5, тобто особою, яка не наділена права позивача у справі або іншого учасника справи, а тому вказані заяви та клопотання підлягають поверненню громадянину ОСОБА_6 без розгляду.
Керуючись ст. ст. 16, 44, 167, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-
Відмовити громадянам ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в участі в адміністративній справі № 160/80/19 в якості представників ОСОБА_5 на підставі довіреності №3682 від 22.11.2018 року,як таким, що не є адвокатами.
Розяснити ОСОБА_5, що сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, яким може бути адвокат або законний представник.
Розяснити ОСОБА_5, що право продавати суду заяви та клопотання, заяви з процесуальних питань, подавати докази належить учасникам справи, до яких відносяться позивач, відповідач та треті особи, особисто або через представника.
Клопотання ОСОБА_6 про перевірку повноваження керівника (представника)Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Покровської міської ради Дніпропетровської області - повернути ОСОБА_6 без розгляду.
Заяву ОСОБА_6 про відвід судді - повернути ОСОБА_6 без розгляду.
Клопотання ОСОБА_6 Євгеновипро передачу справи до Львівського окружного адміністративного суду - повернути ОСОБА_6 без розгляду.
Відкласти судове засідання в адміністративній справі № 160/80/19 на 28.02.2019 року о 15:30.
Копії ухвали направити учасникам справи та громадянам ОСОБА_6 та ОСОБА_7
Відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Згідно ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, проте, відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повний текст ухвали суду складений 14 лютого 2019 року.

Суддя В.В. Горбалінський