Справа № 301/2217/18
Суддя: Сеник Роман Петрович
Дата ухвалення: 2019-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2019 рокуЛьвів№ 857/1194/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

Головуючого судді Сеника Р.П.,

суддів Попка Я.С., Хобор Р.Б.,

з участю секретаря судового засідання Коваль Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові апеляційну скаргу Закарпатської митниці Державної фіскальної служби на рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 27 листопада 2018 року у справі № 301/2217/18 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Закарпатської митниці Державної фіскальної служби про скасування постанови про порушення митних правил №4274/30500/17,-

суддя в 1-й інстанції - Маркович І.І.,

час ухвалення рішення - 27.11.2018 року, 09:08 год,

місце ухвалення рішення - м. Іршава,

дата складання повного тексту рішення - 27.11.2018 року,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 17.10.2018 року звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що постановою заступника начальника Закарпатської митниці ДФС начальника управління протидії митний правопорушенням та міжнародної взаємодії Живицького В.А. в справі про порушення митних правил № 4274/30500/17 від 24 січня 2018 року на позивача, ОСОБА_1, громадянина України, з посиланням на ч. З ст. 470 Митного кодексу («Недоставлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів до органу доходів і зборів призначення, видача їх без дозволу органу доходів і зборів або втрата») було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 8500 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач повідомив співробітникам митниці, що 27.11.2017 р. вказаний автомобіль зазнав ушкоджень підвіски внаслідок поганого стану дорожнього покриття, в зв'язку з чим був змушений на евакуаторі доставити його до СТО. Про ці обставини 28.11.2017 р. позивач повідомив Закарпатську митницю, надіславши заяву засобами факсимільного зв'язку. В своєму письмовому повідомленні вказав, що з моменту поломки по 23.12.2017 р. машина перебувала на СТО та не використовувалася. В оскаржуваній постанові зазначено, що позивач надав довідку про перебування автомобіля на СТО, товарний чек на оплату послуг та акт виконаних робіт. Послуги з ремонту були надані фізичною особою підприємцем ОСОБА_1, який діяв правомірно на підставі свідоцтва про державну реєстрацію, відповідно до зареєстрованих видів господарської діяльності, та є платником єдиного податку третьої групи. Таким чином, ремонт автомобіля, власником якого є підприємство, зареєстроване в Чеській Республіці, проведено на законних підставах та засвідчено належним чином. Чинне законодавство не містить жодних заборон проводити ремонт автомобіля, який використовується на підставі довіреності, на СТО користувача. Довіреність на керування автомобілем є правочином, який не передбачає тимчасове володіння, відтак не створює та не змінює правовідносини щодо права власності на транспортний засіб, але співробітниками митниці ці обставини не враховані.

Рішенням Іршавського районного суду Закарпатської області від 27 листопада 2018 року позовні вимоги задоволено повністю. Рішення суду першої інстанції оскаржив відповідач, подавши на нього апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що рішення суду першої інстанції прийняте з неповним з'ясуванням та недоведеністю обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновкам, викладених у рішенні суду обставинам справи, неправильним застосуванням норм матеріального права. Крім того апелянт вказує, що докази які підтверджували б факт аварії чи дії обставин непереборної сили у ході провадження по справі не здобуті, а тому терміни перебування на ремонті не підлягають виключенню зі встановленого строку транзитного перевезення для автомобільного транспорту. Просить скасувати рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 27 листопада 2018 року та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не прибули, про дату, час і місце апеляційного розгляду повідомлені належним чином, а тому, суд апеляційної інстанції, відповідно до ч. 4 ст. 229, п.2 ч. 1 ст. 311 та ч. 2 ст. 313 КАС України, вважає можливим проведення розгляду справи за їхньої відсутності без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, дослідивши обставини справи, доводи апеляційної скарги та заперечення на неї, колегія суддів приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Задовольняючи позовні вимоги у справі, суд першої інстанції виходив з того, що ремонт автомобіля, власником якого є підприємство, зареєстроване в Чеській Республіці, проведено на законних підставах та засвідчено належним чином. Чинне законодавство не містить жодних заборон проводити ремонт автомобіля, який використовується на підставі довіреності, на СТО користувача. Довіреність на керування автомобілем є правочином, який не передбачає тимчасове володіння, відтак не створює та не змінює правовідносини щодо права власності на транспортний засіб, але співробітниками митниці ці обставини не враховані. Оскаржувана постанова посилається на ст. 460 МКУ, але вказаний припис законодавства застосований у постанові хибно. Відповідно до ч. 1 ст. 460 МКУ вчинення порушень митних правил, передбачених частиною третьою статті 469, статтею 470, частиною третьою статті 478, статтею 481 цього Кодексу, внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами, а також допущення у митній декларації помилок, які не призвели до неправомірного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру, до незабезпечення дотримання заходів тарифного та/або нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, якщо такі помилки не допускаються систематично (стаття 268 цього Кодексу, не тягне за собою адміністративної відповідальності, передбаченої цим Кодексом. Відтак за умови належного підтвердження аварії та перебування спірного транспортного засобу на ремонті на СТО на позивача не може бути накладено штраф.

В оскаржуваній постанові цілком неправильно застосовані положення ст. 192 МКУ, а відтак правові наслідки дій позивача визначені невірно.

Розглядаючи спір, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції повно і всебічно дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.

Встановлено, підтверджено матеріалами справи, що постановою заступника начальника Закарпатської митниці ДФС начальника управління протидії митний правопорушенням та міжнародної взаємодії Живицького В.А. в справі про порушення митних правил № 4274/30500/17 від 24 січня 2018 року на позивача, ОСОБА_1, громадянина України, з посиланням на ч. З ст. 470 Митного кодексу («Недоставлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів до органу доходів і зборів призначення, видача їх без дозволу органу доходів і зборів або втрата») було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 8500 грн..

Судом також встановлено, що оскаржувану постанову від 24 січня 2018 року було відправлено позивачу з м. Ужгород 30 січня 2018 року. Оскільки він перебував за межами України до 07 лютого 2018 року і постанову отримав у вихідний день 17 лютого. 19 лютого 2018 року він звернувся з адміністративним позовом.

Позивач, громадянин України, ОСОБА_1, 26.11.2017 р. ввіз на територію України через пункт пропуску «Ужгород Вишнє Нємецьке» митного поста Ужгород Закарпатської митниці ДФС в митному режимі «транзит» легковий автомобіль марки «ВМW 630», р.н.з. Республіки Чехія НОМЕР_1, номер кузова НОМЕР_2.

Власником автомобіля є резидент Чеської Республіки підприємство «Inter Cargo Drive» (Інтер Карго Драйв). Позивач користувався автомобілем для власних потреб на підставі довіреності, виданої власником.

Як вказано в оскаржуваній постанові, позивач повідомив співробітникам митниці, що 27.11.2017 р. вказаний автомобіль зазнав ушкоджень підвіски внаслідок поганого стану дорожнього покриття, в зв'язку з чим був змушений на евакуаторі доставити його до СТО. Про ці обставини 28.11.2017 р. позивач повідомив Закарпатську митницю, надіславши заяву засобами факсимільного зв'язку. В своєму письмовому повідомленні вказав, що з моменту поломки по 23.12.2017 р. машина перебувала на СТО та не використовувалася.

Позивач надав довідку про перебування автомобіля на СТО, товарний чек на оплату послуг та акт виконаних робіт. Послуги з ремонту були надані фізичною особою підприємцем ОСОБА_1, який діяв правомірно на підставі свідоцтва про державну реєстрацію, відповідно до зареєстрованих видів господарської діяльності, та є платником єдиного податку третьої групи.

Розглядувані правовідносини регулюються приписами МК України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин), зокрема згідно ч.1 ст.381 цього Кодексу громадянам дозволяється ввозити транспортні засоби особистого користування з метою транзиту через митну територію України за умови їх письмового декларування в порядку, передбаченому для громадян, та внесення на рахунок органу доходів і зборів, що здійснив пропуск таких транспортних засобів на митну територію України, грошової застави в розмірі митних платежів, що підлягають сплаті при ввезенні таких транспортних засобів на митну територію України з метою вільного обігу. Зазначені вимоги не поширюються на транспортні засоби, постійно зареєстровані у відповідних реєстраційних органах іноземної держави, що підтверджується відповідним документом.

Відповідно до приписів ст.ст.90 та 93 вказаного Кодексу транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Товари, транспортні засоби комерційного призначення, що переміщуються у митному режимі транзиту, повинні: 1) перебувати у незмінному стані, крім природних змін їх якісних та/або кількісних характеристик за нормальних умов транспортування і зберігання; 2) не використовуватися з жодною іншою метою, крім транзиту; 3) бути доставленими у орган доходів і зборів призначення до закінчення строку, визначеного статтею 95 цього Кодексу; 4) мати неушкоджені засоби забезпечення ідентифікації у разі їх застосування.

Статтею 95 зазначеного Кодексу встановлено строки транзитних перевезень для автомобільного транспорту, які складають 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.460 МК України вчинення порушень митних правил, передбачених частиною третьою статті 469, статтею 470, частиною третьою статті 478, статтею 481 цього Кодексу, внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами, а також допущення у митній декларації помилок, які не призвели до неправомірного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру, до незабезпечення дотримання заходів тарифного та/або нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, якщо такі помилки не допускаються систематично (стаття 268 цього Кодексу), не тягне за собою адміністративної відповідальності, передбаченої цим Кодексом.

З огляду на це, підставами для звільнення особи від відповідальності у вказаних випадках є аварія, дія обставин непереборної сили або протиправні дії третіх осіб, що підтверджується відповідними документами

Згідно Правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України, затв. наказом Державної митної служби України № 1118 від 17.11.2005р., обставинами непереборної сили слід вважати смерть власника ТЗ; стихійне лихо (пожежа, повінь, інше стихійне лихо чи сезонне природне явище, зокрема замерзання моря, проток, портів тощо, закриття шляхів, проток, каналів, перевалів); військові дії чи надзвичайний стан у регіоні, через який переміщується ТЗ; страйк; злочинні дії третіх осіб, спрямовані проти власника ТЗ; дорожня пригода за участю ТЗ, яка спричинила повне або часткове його пошкодження; неможливість подальшого руху ТЗ, якщо зсув або ожеледиця створює небезпеку чи загрозу дорожньому руху, життю чи здоров'ю людей або навколишньому середовищу; інші схожі за характером обставини чи події.

Відповідно до п.2 розділу VIII Порядку виконання митних формальностей відповідно до заявленого митного режиму, затв. наказом Міністерства фінансів України № 657 від 31.05.2012р., аварія - небезпечна подія техногенного характеру, у зв'язку з якою товари, транспортні засоби, що перебувають під митним контролем, були пошкоджені (зіпсовані, знищені, втрачені тощо) або потребували певного часу для відновлення можливості їх переміщення з метою забезпечення виконання вимог законодавства України з питань державної митної справи; документальне підтвердження - надання митному органу відповідних документів, що підтверджують факт аварії чи дії обставин непереборної сили; обставини непереборної сили - надзвичайні та невідворотні події, що виникли незалежно від волі особи, зокрема стихійне лихо (землетрус, пожежа, повінь, зсув тощо), сезонне природне явище (замерзання моря, проток, портів, ожеледиця тощо), введення воєнного чи надзвичайного стану, страйк, громадянські безпорядки, злочинні дії третіх осіб, прийняття рішень законодавчого або нормативно-правового характеру, обов'язкових для особи, закриття шляхів, проток, каналів, перевалів та інші надзвичайні та невідворотні за таких умов події; факт аварії чи дії обставин непереборної сили - часткове чи повне пошкодження (зіпсуття, знищення, втрата тощо) товарів чи транспортних засобів, що перебувають під митним контролем, або позбавлення можливості виконання відповідною особою передбачених законодавством України з питань державної митної справи або встановлених відповідним митним органом України вимог щодо вчинення відповідних дій з товарами, транспортними засобами, що перебувають під митним контролем.

Аналіз вищевикладених положень свідчить про те, що несправність транспортного засобу може розцінюватися як обставина непереборної сили, що є підставою для звільнення від відповідальності відповідно до ст.460 МК України. Проте, в такому випадку ця обставина повинна мати належне документальне підтвердження, оскільки з нею закон пов'язує настання юридичних наслідків.

Разом з тим колегія суддів звертає увагу на такі обставини.

Згідно з п.5 розділу VIII Порядку виконання митних формальностей відповідно до заявленого митного режиму, затв. наказом Міністерства фінансів України № 657 від 31.05.2012р., якщо факт аварії чи дії обставин непереборної сили має місце на митній території України, особа, відповідальна за виконання вимог законодавства України з питань державної митної справи щодо товарів чи транспортних засобів, що перебувають під митним контролем (власник товару або уповноважена ним особа, перевізник чи особа, відповідальна за дотримання митного режиму), повинна звернутись до митного органу, в зоні діяльності якого перебувають ці товари, транспортні засоби, із письмовою заявою, яка повинна містити відомості, що надають можливість ідентифікувати товари, транспортні засоби як такі, що перебувають під митним контролем, а також інформацію про час, місце, обставини та наслідки аварії чи дії обставин непереборної сили.

Керівник митного органу, в зоні діяльності якого перебувають товари, транспортні засоби, що потрапили в аварію або під дію обставин непереборної сили, або особа, що виконує його обов'язки, після отримання заяви невідкладно організовує проведення огляду території чи іншого місця, де знаходяться, знаходились або можуть знаходитися товари і транспортні засоби, що перебувають під митним контролем, за винятком випадків, коли такий огляд проводити недоцільно з урахуванням характеру аварії чи обставин непереборної сили та їх наслідків. Огляд території чи іншого місця, де знаходяться, знаходились або можуть знаходитися товари і транспортні засоби, що перебувають під митним контролем, також не проводиться у разі відсутності протягом тривалого часу внаслідок аварії або дії обставин непереборної сили можливості дістатися до місця пригоди.

28 листопада 2018 року позивач факсом повідомив Закарпатську митницю ДФС про вказані вище обставини та зобов'язався вивезти автомобіль одразу після завершення проведення його ремонту.

Зокрема, 30.12.2017 року ОСОБА_1 надав довідку від 30.12.2017 року видану ФОП ОСОБА_1 про те, що автомобіль марки «ВМW 630», р.н.з. Республіки Чехія НОМЕР_1, номер кузова НОМЕР_2 номерний знак НОМЕР_3 перебувала на ремонті підвіски автомобіля в СТО з 27.11.2017 року по 30.12.2017 року, акт виконаних робіт від 30.12.2017 року, товарний чек від 30.12.2017 року на послуги з ремонту автомобіля марки «ВМW 630», р.н.з. Республіки Чехія НОМЕР_1, номер кузова НОМЕР_2 номерний знак НОМЕР_3 та заяву ОСОБА_1 адресовану начальнику Ужгородської митниці ДФС від 28.11.2017 року про те, що у зв'язку з поломкою автомобіля «ВМW 630», р.н.з. Республіки Чехія НОМЕР_1, номер кузова НОМЕР_2 номерний знак НОМЕР_3 не може бути вивезений у терміни визначені митним законодавством України. Також надав копії податкової декларації ФОП ОСОБА_1, свідоцтва платника єдиного податку ОСОБА_1, свідоцтва про державну реєстрацію ФОП ОСОБА_1

Обставини перебування ввезеного автомобіля на ремонті не викликають сумніву, оскільки позивачем представлено належне документальне підтвердження цієї обставини; також про сумлінне дотримання митних правил свідчить попередня поведінка позивача щодо своєчасного повідомлення про неможливість вивезення ТЗ.

Надання послуг з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів та їх складових частин (систем) є регламентованою діяльністю суб'єктів господарювання, що передбачає, з-поміж іншого, необхідність належного документального оформлення господарських операцій з надання таких послуг.

Взаємовідносини між замовником і виконавцем послуг з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів, їх складових частин (систем), а також вимоги щодо контролю за відповідністю наданих послуг врегульовано Правилами надання послуг з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів, які затверджено наказом Міністерства інфраструктури України № 615 від 28.11.2014р. (надалі - Правила). Відповідно цих Правил вони поширюються на суб'єктів господарювання, які надають послуги з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів та їх складових частин (систем) та на яких поширюються вимоги Технічного регламенту з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів, затвердженого постановою КМ України № 643 від 03.07.2013р. (далі - Технічний регламент) (пункт 1 Правил).

Відповідно до пункту 8 Технічного регламенту виконавцем технічного обслуговування і ремонту транспортних засобів є суб'єкт господарювання, який відповідає таким вимогам: 1) має власні або орендовані засоби технічного обслуговування і ремонту, що відповідають установленим законодавством вимогам; 2) роботи з технічного обслуговування і ремонту здійснює персонал необхідного рівня професійної кваліфікації відповідно до видів цих робіт (далі - персонал); 3) має виробничі споруди, засоби технічного обслуговування і ремонту, що відповідають встановленим законодавством вимогам.

Послуги з технічного обслуговування і ремонту колісного транспортного засобу (далі - КТЗ) чи його складових частин (систем) надаються замовникові на підставі договору про технічне обслуговування і ремонт КТЗ, що укладається відповідно до вимог цивільного законодавства між замовником і виконавцем (договір, наряд-замовлення, накладна, квитанція тощо). Договір про технічне обслуговування і ремонт КТЗ повинен містити істотні умови відповідно до статті 25 Закону України «Про автомобільний транспорт».

Якщо для надання послуг відсутня потреба залишати КТЗ, його складові частини (системи) на відповідальне зберігання у виконавця, надання послуг оформлюється рахунком-фактурою, накладною, квитанцією тощо, а також нарядом-замовленням на надання послуг з технічного обслуговування і ремонту колісного транспортного засобу (додаток 1), у яких обов'язково робиться запис про гарантійні зобов'язання (у випадках, передбачених цими Правилами), який засвідчується підписом контролера якості та скріплюється печаткою виконавця (за наявності) (пункти 3, 4 розділу ІІІ Правил).

Приймання КТЗ та його складових частин (систем) здійснюється у присутності власника чи його уповноваженого представника в такому порядку: перегляд експлуатаційної, ремонтної, технологічної документації і заявки замовника; оформлення акта передавання-приймання КТЗ, його складових частин (систем) для надання послуг з технічного обслуговування і ремонту (пункт 1 розділу IV Правил).

Акт передавання-приймання колісного транспортного засобу, його складових частин (систем) для надання послуг з технічного обслуговування і ремонту (додаток 2) складається у двох примірниках. Обидва примірники мають однакову юридичну силу. Акт передавання-приймання КТЗ, його складових частин (систем) для надання послуг з технічного обслуговування і ремонту підписується власником КТЗ, його складових частин (систем), а також особою, відповідальною за прийняття КТЗ, його складових частин (систем) до ремонту, скріплюється печаткою виконавця (за наявності) (пункт 2 розділу IV Правил).

Документами, що підтверджують надання послуги, є: акт передавання-приймання КТЗ (його складових частин (систем)) після надання послуг з технічного обслуговування і ремонту; наряд-замовлення, підписаний контролером якості (з проставлянням печатки виконавця (за наявності)) та замовником; документ, що підтверджує оплату послуг; рахунок-фактура; податкова накладна (для юридичних осіб).

Приймання КТЗ, його складових частин (систем) замовником відбувається у присутності контролера якості і здійснюється в такому порядку: аналіз документів, оформлених виконавцем; перевірка відповідності наданих послуг, зокрема надання замовнику КТЗ, його складових частин (систем) для випробувань за участю представника виконавця; оформлення акта передавання-приймання КТЗ, його складових частин (систем) після ремонту і технічного обслуговування або наряду-замовлення відповідно до статті 25 Закону України «Про автомобільний транспорт» (пункт 7 розділу IV Правил).

Виконавець після виконання робіт надає замовнику такі документи: рахунок-фактуру, наряд-замовлення, накладну, квитанцію тощо (окремо пов'язані з виконанням технічного обслуговування (крім гарантійного) та окремо пов'язані з виконанням ремонту); гарантійний талон (один примірник); додатки до експлуатаційної документації у випадках, зазначених у пункті 7 розділу VI цих Правил, а також пункті 7 цього розділу; довідку-рахунок на складові частини, придбані й установлені виконавцем на КТЗ; довідку про колір (основний колір) КТЗ, якщо цей колір змінено під час ремонту; приймально-здавальний акт виконавця, який має право на випробування систем живлення КТЗ з газобалонного обладнання і виконав ці випробування, (пункт 8 розділу VII Правил).

З огляду на наведене вище і в контексті розгляду цієї справи слід зауважити, що передумовою для надання послуг з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів та їх складових частин є укладення договору відповідного змісту між виконавцем і замовником (за винятком випадків, коли відсутня потреба залишати КТЗ, його складові частини (системи) на відповідальне зберігання у виконавця), а факт прийняття колісного транспортного засобу на ремонт, як і його повернення після виконання ремонтних робіт має засвідчуватися актами встановленої форми та змісту. Стосовно останніх, то такі затверджено тими ж Правилами (додаток 2 і 3 відповідно).

Надані позивачем документи про перебування автомобіля на ремонті у повній мірі відповідають вищевказаним вимогам.

Додатково колегія суддів враховує, що факт поломки підвіски ТЗ підтверджується матеріалами справи і відповідачем не оспорюється. Така несправність виникла незалежно від волі позивача і спричинила пошкодження ТЗ, яке потребувало певного часу для відновлення можливості самостійного руху автомобілем.

Крім цього, є очевидним, в тому числі й для митниці, той факт, що в такому стані автомобіль не був би прийнятий митним органом жодної іноземної країни.

Наведене дає суду підстави для висновку, що в діях ОСОБА_1. відсутня така ознака складу порушення митних правил як вина, оскільки його умисел на порушення терміну транзиту чи протиправна необережність щодо дотримання цього строку не встановлені.

Про відсутність умислу та необережності свідчить повідомлення позивачем митниці про поломку транспортного засобу, характер цієї поломки і неможливість транспортування автомобіля.

З огляду на такі обставини в діях ОСОБА_1 є відсутнім склад порушення митних правил, передбаченого ч.3 ст.470 МК України.

Таким чином, відповідачем неправомірно притягнуто позивача до адміністративної відповідальності за порушення митних правил згідно ч.3 ст.470 МК України, а відтак заявлений позов про визнання протиправною і скасування спірної постанови в справі про порушення митних правил є обґрунтованим та підставним, а тому підлягає до задоволення.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об'єктивно і всебічно з'ясованих обставинах, а доводи апелянта на правомірність прийнятого рішення не впливають та висновків суду не спростовують.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 229, 272, 286, 308, 311, 313, 315, 316, 321, 322, 325,328, 329 КАС України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Закарпатської митниці Державної фіскальної служби - залишити без задоволення.

Рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 27 листопада 2018 року у справі № 301/2217/18 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Р. П. Сеник
судді Я. С. Попко
Р. Б. Хобор
Повне судове рішення складено 13.03.2019 року