Справа № 826/5838/18
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2019-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/5838/18 Суддя першої інстанції: Шевченко Н.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Степанюка А.Г.,

суддів - Губської Л.В., Епель О.В.,

при секретарі - Ліневській В.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕОС-УКБ» на прийняте у порядку письмового провадження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕОС-УКБ» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И Л А:

У квітні 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ГЕОС-УКБ» (далі - Позивач, ТОВ «ГЕОС-УКБ») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - Відповідач, ДАБІ України) про визнання протиправною та скасування постанови Департаменту ДАБІ у м. Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 29.03.2018 року №22/18/10/26-10/2903/02/2.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.12.2018 року у задоволенні позову відмовлено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, встановлені у ході перевірки порушення підтверджуються матеріалами справи та, зокрема, показанням свідка, у зв'язку з чим підстав для скасування оскаржуваної постанови немає.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що Відповідачем не доведено факту порушення Позивачем вимог законодавства, оскільки фотографії взяті судом до уваги безпідставно. Крім того, наголошує, що акт перевірки, припис та протокол про правопорушення складено однією й тією ж особою, яка, крім іншого, брала участь у вирішенні питання про притягнення ТОВ «ГЕОС-УКБ» до відповідальності, чим порушено принцип безсторонності при прийнятті рішення.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.02.2019 року та від 05.02.2019 року відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 13.03.2019 року.

У відзиві на апеляційну скаргу ДАБІ України просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що факт виконання будівельних робіт підтверджується не лише фотознімками, а й показаннями свідка, на що вірно звернув увагу суд першої інстанції. Крім того, підкреслив, що до повноважень головних інспекторів будівельного нагляду належить як проведення перевірки, так і вирішення питання щодо накладення штрафу.

Учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибули, а тому справа розглядалася у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами без повідомлення (виклику) учасників справи у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції встановив, що у березні 2018 року працівниками Департаменту ДАБІ у м. Києві у зв'язку з надходженням звернення прокуратури міста Києва від 26.02.2018 року №04/2/4/1-301-17 (а.с. 62) на підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 01.03.2018 року №б/н (а.с. 9-10) було проведено позапланову перевірку, зокрема, ТОВ «ГЕОС-УКБ» щодо об'єкта будівництва «Будівництво житлового комплексу з підприємствами соціально-культурного, побутового обслуговування споруди для зберігання індивідуального автотранспорту на вул. Новопольовій, 2 у Солом'янському районі м. Києва» з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів у правил під час виконання підготовких та будівельних робіт. Результати перевірки зафіксовані в акті від 20.03.2018 року №б/н (далі - Акт перевірки; а.с. 17-30).

В указаному акті зафіксовано, що на об'єкті будівництва підрядником - ТОВ «ГЕОС УКБ» будівельні роботи виконуються з порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- не всі особи, що перебувають на будівельному майданчику, забезпечені захисними касками, чим порушено п. 4.30 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення»;

- не всі робочі місця і проходи до них, які розташовані на висоті більш ніж 1,3 м і на відстані менше ніж 2,0 м від мережі перепаду по висоті не огороджені захисними огорожами, чим порушено п. 6.2.2 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення»;

- відсутнє сигнальне огородження зон з потенційними небезпечними виробничими факторами, чим порушено п. 4.16, 4.17, 4.19 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення»;

- проходи на будівельному майданчику та на робочих місцях захаращені будівельним сміттям, чим порушено п. 6.1.9 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення».

Під час перевірки здійснювалась фотофіксація.

На підставі викладених в Акті перевірки висновків Департаментом ДАБІ у м. Києві 20.03.2018 року винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов'язано ТОВ «ГЕОС-УКБ» у термін до 20.04.2018 року усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку (а.с. 31-32).

Крім того, Департаментом ДАБІ у м. Києві 20.03.2018 року складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №б/н, в якому зафіксовано, що відповідальність за виявлене правопорушення передбачена п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (а.с. 11-13).

Примірники Акту перевірки, припису від 20.03.2018 року та протоколу були отримані начальником дільниці ТОВ «ГЕОС-УКБ» 20.03.2018 року, що підтверджується підписом останнього.

За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаментом ДАБІ у м. Києві 29.03.2018 року прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №22/18/10/26-10/2903/02/2, якою до Позивача за вчинення правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» застосовано штрафні санкції у розмірі 79 290,00 грн. (а.с. 14-16). Примірник даної постанови було направлено на адресу ТОВ «ГЕОС-УКБ» засобами поштового зв'язку 29.03.2018 року.

На підставі встановлених вище обставин, суд першої інстанції, здійснивши системний аналіз положень ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», ст. ст. 7, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. ст. 1, 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», п. п. 2, 5, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553,

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Як було встановлено раніше, підставою для позапланової перевірки було визначено вимогу прокуратури міста Києва про проведення перевірки, викладену у листі від 26.02.2018 року №04/2/4/1-301-17, у зв'язку з чим судова колегія погоджується з твердженням суду першої інстанції, що Департамент ДАБІ у м. Києві набув право на проведення перевірки об'єкта будівництва, підрядником якого є ТОВ «ГЕОС-УКБ».

Згідно ч. 2 ст. 41 Закону орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Зі змісту ч. 3 ст. 41 Закону вбачається, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року (далі - Порядок №553) визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

За правилами п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У пункті 11 Порядку №553 закріплені повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, які узгоджуються з передбаченими у ч. 3 ст. 41 Закону правами, про які вже було зазначено вище.

Відповідно до п. 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Приписи п. 17 згаданого Порядку визначають, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

За правилами п. 18 Порядку №553 керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об'єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об'єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Відповідно до п. 21 Порядку №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як було вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, в акті перевірки та у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності було зафіксовано порушення ТОВ «ГЕОС-УКБ» п. п. 4.30, 6.2., 4.16, 4.17, 4.19, 6.1.9 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення».

Надаючи оцінку висновкам Окружного адміністративного суду міста Києва про підтвердження матеріалами справи фактів порушення вимог наведеного вище нормативного акту, судова колегія вважає за необхідне зазначити таке.

Приписи ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» (далі - ДБН А.3.2-2-2009) поширюються на загальнобудівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд (далі - будівельно-монтажні роботи).

Відповідно до п. 4.30 ДБН А.3.2-2-2009 усі особи, що перебувають на будівельному майданчику, зобов'язані носити захисні каски, сигнальні жилети.

Керівники робіт, інженерно-технічні робітники, стропальники та особи, що відвідують будівельний об'єкт (представники інспектуючих організацій, інвестори тощо) повинні носити білі будівельні каски і сигнальні жилети. Працівники та інженерно-технічні робітники без захисних касок та інших необхідних засобів індивідуального захисту до виконання робіт не допускаються.

За правилами п. 6.2.2 ДБН А.3.2-2-2009 робочі місця і проходи до них, розташовані на висоті більше ніж 1,3 м і на відстані менше ніж 2,0 м від межі перепаду по висоті, повинні бути огороджені захисними огорожами, конструкції яких визначаються в ПВР.

Огорожі слід доставити на об'єкт будівництва до початку виконання робіт та негайно установити після утворення зазначеного перепаду по висоті, а демонтувати безпосередньо перед улаштуванням проектних огороджувальних конструкцій.

Якщо неможливо установити огорожу, у випадках, визначених у ПВР, для виконання певних видів робіт (наприклад, верхолазні, монтаж конструкцій, обладнання, опалубки; мурування стін тощо) відповідно до ПВР їх необхідно виконувати із застосуванням запобіжних поясів, страхувальних канатів. Місця кріплення запобіжних канатів повинні бути визначені у ПВР. Відповідальність за наявність і своєчасність установлення огорож у місцях загального користування несе генпідрядник, за його відсутності - субпідрядник (підрядник). Генпідрядник разом із субпідрядником (підрядником) несуть відповідальність за наявність огорож на дільниці субпідрядника (підрядника), якщо інше не визначено договором між ними. Виконання робіт без додержання вимог цього пункту не допускається.

Приписи п. п. 4.16, 4.17, 4.19 ДБН А.3.2-2-2009 визначають, що до зон постійно діючих небезпечних виробничих факторів належать: - місця поблизу неізольованих струмопровідних частин електроустановок; - місця поблизу неогороджених перепадів по висоті 1,3 м і більше; місця, де можливе перевищення гранично-допустимих концентрацій шкідливих речовин у повітрі робочої зони.

До зон потенційно небезпечних факторів належать: ділянки території поблизу будівлі чи споруди, що зводиться; поверхи (яруси) будівель, споруд на одній захватці, над якими здійснюється монтаж (демонтаж) конструкцій, устаткування; зони переміщення будівельно-дорожніх машин, обладнання або їх частин, робочих органів; зони, над якими переміщуються вантажозахоплювальні пристрої з вантажем кранами (зони, над якими переміщуються частини баштового крана, зокрема противаги, частини балочної стріли баштового крана, по якій не переміщується вантажний візок, не вважаються небезпечними). Розміри небезпечних зон визначаються згідно з додатком Е.

Небезпечні зони, що можуть виникнути на будівельному майданчику під час його організації, необхідно визначати в процесі розроблення будгенплану об'єкта та у подальшому позначати на території будівельного майданчика знаками небезпеки та попереджувальними написами.

Зони потенційно небезпечних факторів повинні мати сигнальне огородження згідно з ГОСТ 23407.

За необхідності виконання будівельно-монтажних робіт у цих зонах у ПВР повинні бути передбачені організаційно-технічні заходи з безпеки праці.

Згідно п. 6.1.9 ДБН А.3.2-2-2009 проїзди, проходи на будівельних майданчиках, а також проходи до робочих місць і на робочих місцях не повинні мати вибоїн і утримуватись у чистоті та порядку, очищуватися від сміття, снігу, не захаращуватися матеріалами та виробами, а також бути не ковзкими.

Як вбачається з матеріалів справи та було вірно встановлено судом першої інстанції, на підтвердження виявлених та зафіксованих порушень під час здійснення контролюючого заходу Відповідачем було надано фотоматеріали (а.с. 63-70), зі змісту яких вбачається допущення Позивачем зафіксованих в акті перевірки порушень ДБН А.3.2-2-2009.

Крім того, як підкреслив Окружний адміністративний суд міста Києва, допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_4, який працює майстром у ТОВ «ГЕОС-УКБ» з 03.03.2015 року згідно наказу №9-К (а.с. 96-108), пояснив, що контролюючим органом здійснена перевірка об'єкта будівництва, яка проводилась за участю однієї посадової особи Департаменту. Під час перевірки свідок був присутній на об'єкті будівництва та підтвердив здійснення посадовою особою контролюючого органу фотофіксації.

Так, за показаннями свідка, як зазначено судом першої інстанції, на об'єкті будівництва відбувався демонтаж монтажної опалубки, яка після демонтажу складається та передається для використання на наступні поверхи. За словами ОСОБА_4, серед вказаного матеріалу можливо було сміття. Також свідок зазначив, що сміття з об'єкту будівництва вивозиться машинами по мірі його накопичення.

Стосовно відсутності огородження робочих місць, свідок вказував на те, що на об'єкті будівництва огороджуються лише ті поверхи, на яких здійснюються будівельні роботи.

Крім того, стосовно установленої у ході перевірки відсутності на деяких працівниках захисних касок, свідок повідомив, що каски видаються всім особам, що перебувають на будівельному майданчику під розписку, однак допустив, що деякі працівники на будівництві могли перебувати без таких касок, оскільки неможливо проконтролювати кожного.

З урахуванням наведеного, а також з огляду на те, що жодних доводів на спростування зазначених у показаннях свідка відомостей та зафіксованих на фотографіях фактів порушень вимог ДБН А.3.2-2-2009 Позивачем в апеляційній скарзі не зазначено, судова колегія приходить до висновку про обґрунтованість позиції суду першої інстанції щодо документального підтвердження зафіксованих в акті перевірки порушень ТОВ «ГЕОС-УКБ» вимога чинного законодавства.

Викладеним, поряд з іншим, спростовується посилання Апелянта про те, що Відповідачем не було доведено виявлених у ході перевірки порушень належними і допустимими доказами.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність правових підстав для скасування постанови Департаменту ДАБІ у м. Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 29.03.2018 року №22/18/10/26-10/2903/02/2.

Посилання Апелянта на те, що Відповідачем порушено принцип безсторонності при прийнятті оскаржуваної постанови з огляду на те, що остання винесена за участі головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту ДАБІ у м. Києві Воронюком А.В., який склав акт перевірки, протокол та припис, судова колегія вважає помилковим з огляду на таке.

Як вже було зазначено вище, і в ч. 3 ст. 41 Закону, і у п. 11 Порядку №553 закріплено повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону, а також, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи.

При цьому аналіз змісту положень п. п. 16-17 Порядку №553 свідчить, що акт перевірки, протокол та припис за результатами державного архітектурно-будівельного контролю складаються посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, тобто уповноваженою особою суб'єкта владних повноважень на проведення перевірки.

Крім того, згідно п. 2 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду.

Аналогічна за змістом норма закріплена й в абз. 8 п. 2 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Закон).

Жодних застережень щодо неможливості участі у розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та прийнятті за її наслідками постанови про притягнення суб'єкта містобудування до відповідальності посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка здійснювала перевірку, чинним законодавством України не передбачено.

З урахуванням наведеного, головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту ДАБІ у м. Києві Воронюк А.В. був вправі як складати акт перевірки, протокол та припис, так і здійснювати розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, за наслідками якої прийнято постанову від 29.03.2018 року №22/18/10/26-10/2903/02/2, правомірність та обґрунтованість якої була встановлена вище.

Крім того, судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕОС-УКБ» - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 грудня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді Л.В. Губська

О.В. Епель

Повний текст постанови складено « 13» березня 2019 року.