Справа № 640/2640/19
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2019-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
У Х В А Л А

11 березня 2019 року м. Київ № 640/2640/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М. розглянувши без виклику учасників справи заяву Київської міської митниці ДФС щодо розгляду адміністративної справи в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін

Товариства з обмеженою відповідальністю «КАЛАМУС РОТАН» (02660, м. Київ, вул. Є. Сверстюка, 23, офіс 907)

до

Київської міської митниці ДФС (03124, м. Київ, вул. Гавела Вацлава, 8-А)

про

визнання протиправним та скасування рішення від 12.11.2018 року № КТ-UA -2018,

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «КАЛАМУС РОТАН» звернулось до суду про:

- визнання протиправним та скасування Рішення відділу класифікації товарів Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 12.11.2018 року № КТ-UA -2018.

Ухвалою суду від 25 лютого 2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

07 березня 2019 року через канцелярію суду відповідачем подано заяву про розгляд справи № 640/2640/19 в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін.

Вказана заява обґрунтована тим, що дана справа потребує детального розгляду спору по суті та з’ясування всіх її обставин, оскільки рішення про визначення коду товару приймаються посадовими особами митного органу згідно УКТЗЕД, тлумачення положень якого, потребує спеціальних знань, додаткової інформації, проведення досліджень тощо.

Розглянувши матеріали справи та заяву про розгляд справи в загальному позовному провадженні, суд зазначає наступне.

Частиною другою та третьою ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

У той же час, згідно ч.ч. 1-3 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 12, ч. 4 ст. 257 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років".

У той же час, спірні правовідносини не відносяться до категорії справ, передбачених ч. 4 ст. 12 КАС України.

Як вбачається з поданої заяви відповідача в ній не наведено жодних доводів, які б свідчили про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування вимагають проведення судового засідання або посилань на обставини, які можливо встановити лише у такий спосіб. Така заява містить лише посилання на необхідність застосування спеціальних знань, оскільки рішення про визначення коду товару приймаються посадовими особами митного органу згідно УКТЗЕД, що само по собі не може свідчити про необхідність більш детального її розгляду в порівнянні з іншими справами або іншого порядку з’ясування обставин справи, окрім передбачених КАС України.

Також відповідачем не наведено доказів щодо необхідності проведення додаткових досліджень та не вказано які саме дослідження можуть бути необхідні для вирішення даної адміністративної справи.

Згідно п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Дослідивши заяву відповідача, матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, беручи до уваги п. 20 ч. 1 ст. 4 та ч. 6 ст. 12 КАС України, суд дійшов висновку, що дана справа є справою незначної складності, а характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають її розгляд в порядку загального позовного провадження, а тому у задоволенні зазначеного клопотання необхідно відмовити.

Керуючись статтями 12, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Київській міській митниці ДФС в задоволенні заяви про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Погрібніченко