Справа № 804/2671/18
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2019-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

12 березня 2019 року Справа № 804/2671/18

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Букіна Л.Є., розглянувши питання про розяснення судового рішення в адміністративній справі № 804/2671/18 за позовом ОСОБА_1 до Державного агентства рибного господарства України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити певні дії та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду знаходилась адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Державного агентства рибного господарства України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити певні дії та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.07.2018 року позов ОСОБА_1 задоволено в повному обсязі, зокрема, згідно із рішенням поновлено позивача на посаді рівнозначній раніше займаній посаді державного інспектора Дніпропетровського територіального відділу Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Дніпропетровській області з 14.04.2017 року.

На адресу суду від Державного агентства рибного господарства України надійшла заява про розяснення вищевказаного судового рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.07.2018 року.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 06.12.2018 року вказане рішення залишено без змін.

04.03.2019 року на адресу суду від Державного агентства рибного господарства України надійшла заява про розяснення судового рішення, відповідно до якої останній просив роз'яснити, зокрема таке: «Яким чином Держрибагентство, яке визначено боржником у даній справі (виконавчому документі), може виконати відповідне судове рішення та поновити позивача на вказаній посаді, враховуючи вимоги статті 19 Конституції України та частини п'ятої статті 21 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади», адже повноваження стосовно призначення державних службовців територіального органу Держрибагентства належить не до компетенції керівника Держрибагентства, а до повноважень керівника територіального органу? Яким чином можливо виконати рішення суду та поновити позивача на рівнозначній посаді, адже посада державного інспектора Дніпропетровського територіального відділу Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Дніпропетровській області, яку обіймав позивач, не е рівнозначною посадою посаді головного державного інспектора в будь-якому утвореному територіальному органі Держрибагентства, у тому числі і посаді головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Риболовний патруль» Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області? Оскільки позивача поновлено на роботі з 14.04.2017, а він у жодному територіальному органі Держрибагентства, який утворений або який ще перебуває у стадії ліквідації, раніше не працював та, відповідно, не був звільнений із таких територіальних органів Держрибагентства, як бути з вимогою постанови Кабінету Міністрів України «Про порядок повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу» від 17.06.2015 № 413 щодо здійснення повідомлення про прийняття позивача на роботу, адже таке повідомлення повинно бути здійснено до 14.04.2017? Яким чином Держрибагентство має поновити позивача у територіальному органі Держрибагентства? Яким документом це оформити?».

При вирішенні заяви суд виходить із того, що відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Пунктом 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20.05.2013 р. №7 передбачено, що роз'яснення судового рішення можливо тоді, коли воно є незрозумілим. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Тобто, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Отже, роз'яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі, роз'яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.07.2018 року позов ОСОБА_1 задоволено в повному обсязі. Так, згідно із рішенням суду (із урахуванням ухвали суду від 07.08.2018 року про виправлення описки у судовому рішенні) поновлено позивача на посаді рівнозначній раніше займаній посаді головного державного інспектора Дніпропетровського територіального відділу Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Дніпропетровській області з 14.04.2017 року.

Суд зазначає, що у поданій заяві про роз'яснення такого рішення суду, заявник фактично просить роз'яснити порядок виконання рішення суду від 26.07.2018 року.

Тобто, відповідачу зрозуміла суть рішення суду, однак, не зрозумілий порядок та механізм його виконання, що не відповідає інституту роз'яснення судового рішення та як наслідок, виключає можливість його роз'яснення в порядку статті 254 КАС України.

З мотивувальної та резолютивної частини рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.07.2018 року слідує, що його текст труднощів для розуміння не викликає, суть його ясна та не двозначна, тому розширеного тлумачення шляхом його роз'яснення та винесення процесуального документу з цього приводу не потребує.

Наведені відповідачем у заяві обставини не обґрунтовують необхідність надання роз'яснення резолютивної частини судового рішення, яке є чітким і зрозумілим.

При цьому, чинним КАС України не передбачено роз'яснення судового рішення щодо способу його виконання.

Крім того, необхідність роз'яснення судового рішення зумовлена його нечіткість за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно було ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про роз'яснення судового рішення.

Керуючись статтями 248, 254, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Державного агентства рибного господарства України про розяснення судового рішення відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду протягом пятнадцяти днів з дня її складання.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_2