Справа № 826/14354/18
Суддя: Каракашьян С.К.
Дата ухвалення: 2019-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

26 лютого 2019 року 10:21 № 826/14354/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Каракашьяна С.К., при секретарі судового засідання Мині І.І., за участі представника позивача ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу:

за позовомДепартаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
доОСОБА_2
прозобов'язання вчинити дії,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі- позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач), в якому просить суд: зобов'язати ОСОБА_2 привести до попереднього стану самочинно реконструйовані нежилі приміщення №№1,2 першого поверху (групи приміщень 145), з №1 по №20 другого поверху (групи приміщень №145) (в літ. А) під офісні приміщення на АДРЕСА_1.

Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням замовником будівництва (відповідачем) вимог припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема, будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 05.09.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №826/14354/18.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.12.2018 закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті.

Відповідачу надіслані ухвали, повістки про виклик за адресою, зазначеною у довідці відділу адресно-довідкової роботи Головного управління Державної міграційної служби України у місті Києві.

Відповідач не надав відзиву на адміністративний позов, клопотань не заявляв.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

26 лютого 2018 року на адресу Департаменту архітектурно-будівельного контролю у місті Києві виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшло звернення товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» від 22.02.2018 вих.№206/9 щодо, зокрема, здійснення перевірки дотримання ОСОБА_2 як замовника реконструкції вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

14 березня 2018 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видано наказ №95 щодо здійснення проведення позапланової перевірки ОСОБА_2, товариства з обмеженою відповідальністю «Простір Арт Груп» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності , будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва: «Реконструкція нежилих приміщень №№1/,2 першого поверху (групи приміщень 145), з №1 по №20 другого поверху (групи приміщень №145) (в літ. А) під офісні приміщення на АДРЕСА_1».

На підставі наказу від 214.03.2018 №95, звернення ТОВ «Новобудова», співробітниками Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб'єктом містобудування ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_1.

Направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 15.03.2018 № б/н, 14.06.2018 № б/н, та від 27.07І018 № б/н отримані замовником будівництва, що підтверджується підписом останнього.

Від отримання направлення від 05.04.2018 № б/н замовник будівництва ОСОБА_2 відмовилась.

Департамент зареєстрував подане замовником будівництва ОСОБА_2 повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) на об'єкт будівництва: «Реконструкція нежилих приміщень № № 1,2 першого поверху (групи приміщень № 145), з №1 по № 20 другого поверху (групи приміщень №145) (в літ.А) під офісні приміщення на АДРЕСА_1» від 01.09.2017 № KB 57.

Відповідно до даних зазначених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) від 01.09.2017 № KB 57 проектна документація розроблена фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4, під керівництвом головного інженера проекту ОСОБА_4, кваліфікаційний сертифікат АР № 003229. Відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд визначено ОСОБА_4. Проектна документація затверджена замовником будівництва від 16.06.2017.

Враховуючи надані під час перевірки замовником будівництва ОСОБА_2 документи встановлено:

- ОСОБА_2 на час реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) від 01.09.2017 №КВ 57 не володіла на законних підставах нежилими приміщеннями загальною площею 187,0 кв.м., вона не може бути замовником будівництва та не могла затверджувати проектну документацію на об'єкт будівництва;

- замовником будівництва ОСОБА_2 не забезпечено авторські нагляд на об'єкті будівництва;

- при розробленні проектної документації не враховано результати висновків щодо несучої спроможності конструкцій та їх експлуатаційної придатності - не виконано детальне інженерне обстеження будівлі для врахування його результатів в проекті при реконструкції, добудові сходових клітин, вхідних дверей, внутрішніх інженерних комунікацій і мереж;

- не отримано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, які є необхідні;

- не надано письмової та нотаріально засвідченої згоди співвласників житлового будинку АДРЕСА_1 щодо виконання будівельних робіт з приєднання частини підвального приміщення до нежилих приміщень №№1,2 першого поверху (групи приміщень№145), з №1 по №20 другого поверху (групи приміщень №145) в літ.А;

- будівельні роботи із реконструкції нежилих приміщень під офісні приміщення виконуються без належно розробленого та затвердженого проекту;

- внесені недостовірні дані у повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів;

- не надано в повному обсязі документів, необхідних для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Результати проведеної перевірки оформлені актом перевірки від 06.04.2018, враховуючи виявлені порушення Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) замовнику будівництва ОСОБА_2 видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 06.04.2018 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.04.2018 з вимогою усунути у термін до 04 травня 2018 року усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку.

З огляду на відмову в отриманні акту перевірки та приписів, останні направленні ОСОБА_2 рекомендованим листом з повідомленням, який вручено особисто адресату.

В подальшому, позивачем проведено позапланову перевірку виконання ОСОБА_2 вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, виданого Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06 квітня 2018 року.

Перевіркою встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_2 здійснюються будівельні роботи із реконструкції нежилих приміщень №№1,2 першого поверху (групи приміщень 145), з №1 по №20 другого поверху (групи приміщень №145) (в літ. А) під офісні приміщення на АДРЕСА_1 без документа, який надає право на виконання будівельних робіт; без отриманих містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, які є необхідні; без розробленої та затвердженої у встановленому порядку проектної документації.

У зв'язку з невиконанням відповідачем припису про усунення порушень вимог законодавства уу сфері містобудівної діяльності, будівельних норм , стандартів і правил від 06.04.2018, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до суду з позовом про знесення об'єкта самочинного будівництва.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про основи містобудування" від 16 листопада 1992 року №2780-ХІІ (далі - Закон №2780-XII) містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об'єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об'єктів містобудування, спорудження інших об'єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об'єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Частинами першою та другою статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20 травня 1999 року №687-XIV визначено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини першої статті 38 Закону №3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Аналіз наведених вище положень частини першої статті 38 Закону №3038-VI у взаємозв'язку з нормами частини першої статті 41 цього ж Закону дає підстави для висновку про те, що в разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень. Цей припис є обов'язковою передумовою для можливості контролюючого органу звернутися до суду на підставі частини першої статті 38 цього Закону у зв'язку з його невиконанням.

Згідно із частиною першою статті 34 Закону №3038-VI (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 36 Закону №3038-VI (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Положеннями частини 1 статті 376 Цивільного кодексу України визначено, що самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил. Самочинним також вважається будівництво хоча і на підставі проекту, але за наявності істотних порушень зазначених норм та правил як у самому проекті, так і при будівництві, за наявності рішень спеціально уповноважених органів про усунення порушень.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України у справі № 6-130 цс від 04.12.2013 року, у розумінні ч. 1 ст. 376 ЦК України самочинним будівництвом є не тільки новостворений об'єкт, а й об'єкт нерухомості, який виник в результаті реконструкції, капітального ремонту, перебудови, надбудови уже існуючого об'єкта, здійснених без одержаного дозволу місцевих органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування, розробленої та затвердженої в установленому порядку проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, наданого органами архітектурно-будівельного контролю, оскільки в результаті таких дій об'єкт втрачає тотожність з тим, на який власником отримано право власності.

За приписами частини 7 статті 376 Цивільного кодексу України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов'язана відшкодувати витрати, пов'язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Пункт 5 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року №6 "Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)" визначає, що відповідно до вимог статті 376 Цивільного кодексу України право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об'єкта нерухомості мають як органи державної влади, так і органи місцевого самоврядування.

Відповідно до положень статті 38 Закону №3038-VI право на звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованих об'єктів містобудування належить відповідним органам державного архітектурно-будівельного контролю. Такий позов може бути пред'явлено до суду у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил із визначенням строку для добровільного виконання припису, та/або якщо перебудова об'єкта є неможливою.

При розгляді позовів про знесення самочинно збудованого об'єкта нерухомості суди мають встановлювати, чи було видано особі, яка здійснила самочинне будівництво, припис про усунення порушень, чи можлива перебудова об'єкту та чи відмовляється особа, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.

Судом встановлено, що приписи про усунення порушень були належним чином вручені відповідачу. Правом на їх оскарження відповідач не скористався. Станом на день розгляду справи вимоги приписів про усунення порушень не виконав, чим допущено відповідачем істотні порушення будівельних норм і правил.

За таких обставин, на підставі положень статті 376 Цивільного кодексу України суд вважає обґрунтованою вимогу позивача про зобов'язання ОСОБА_2 привести до попереднього стану самочинно реконструйовані нежилі приміщення №№1,2 першого поверху (групи приміщень 145), з №1 по №20 другого поверху (групи приміщень №145) (в літ. А) під офісні приміщення на АДРЕСА_1.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Статтею 9 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки адміністративний позов задоволено на користь суб'єкта владних повноважень, а матеріали справи не містять доказів понесення судових витрат, пов'язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, підстави для присудження судових витрат на користь позивача - відсутні.

Керуючись ст.ст. 72-73, 76-77, 139, 143, 243-246, 255, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) задовольнити повністю.

2. Зобов'язати ОСОБА_2 ( РНОКППНОМЕР_1) привести до попереднього стану самочинно реконструйовані нежилі приміщення №№1,2 першого поверху (групи приміщень 145), з №1 по №20 другого поверху (групи приміщень №145) (в літ. А) під офісні приміщення на АДРЕСА_1.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Повний текст рішення складено 12.03.2019.

Суддя С.К. Каракашьян