Справа № 855/74/19
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2019-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/74/19
УХВАЛА

14 березня 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Собків Я.М., перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання дій такими, що не відповідають законодавству та зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду з позовом до Центральної виборчої комісії (01196, м. Київ, площа Лесі Українки, 1), в якому просить суд:

1) визнати дії відповідача пов'язані з приховуванням інформації щодо руху коштів рахунку НОМЕР_1 перед громадськістю та позивачем такими, що не відповідають чинному законодавству;

2) примусити відповідача вчинити дії, пов'язані з розкриттям усієї інформації, що стосується рахунку НОМЕР_1 перед громадськістю та позивачем у найкоротший термін.

Згідно ч. 2 ст. 22 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) апеляційному адміністративному суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ, як суду першої інстанції підсудні справи щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності Центральної виборчої комісії (окрім визначених частиною четвертою цієї статті), дій кандидатів на пост Президента України, їх довірених осіб.

Так, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи, зокрема, відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

В порушення вимог вказаної норми позивачем у позовній заяві не зазначено: реєстраційного номеру облікової картки платника податків ОСОБА_1, ідентифікаційного коду Центральної виборчої комісії в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також не зазначено відомих номерів засобів зв'язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти Центральної виборчої комісії.

Крім того, в силу п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Так, згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю; 7) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об'єднання громадян; 8) примусовий розпуск (ліквідацію) об'єднання громадян; 9) примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України; 10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів; 11) затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України або про продовження строку такого затримання; 12) затримання іноземця або особи без громадянства до вирішення питання про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні; 13) затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію; 14) звільнення іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації; 15) зобов'язання іноземця або особи без громадянства внести заставу.

Разом з тим, як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд:

- визнати дії відповідача пов'язані з приховуванням інформації щодо руху коштів рахунку НОМЕР_1 перед громадськістю та позивачем такими, що не відповідають чинному законодавству;

- примусити відповідача вчинити дії, пов'язані з розкриттям усієї інформації що стосується рахунку НОМЕР_1 перед громадськістю та позивачем у найкоротший термін.

Тобто, позивач не просить визнати протиправними дії відповідача, або ж зобов'язати останнього вчинити певні дії, як того вимагають норми ч. 1 ст. 5 та ч. 2 ст. 245 КАС України, з огляду на що прохальну частину позовної заяви позивачу необхідно привести у відповідність вимогам ч. 1 ст. 5 та ч. 2 ст. 245 КАС України.

Крім того, відповідно до п. 5 та п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Так, у позовній заяві позивач зазначає лише про те, що 11.03.2019 він звернувся із клопотанням до Центральної виборчої комісії, яка по теперішній час не надала йому відповіді.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що зміст позовної заяви не містить нормативно-правового обґрунтування вимог позивача щодо порушення оскаржуваними діями чи бездіяльністю прав, свобод та інтересів останнього, зокрема, не містить обґрунтування, які саме норми чинного законодавства України були порушені Центральною виборчою комісією по відношенню до позивача.

Разом з тим, за приписами п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення вимог вказаної норми, позивачем у позовній заяві не зазначено власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно з позовною заявою позивачем було заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі п. 7 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Проаналізувавши вимоги п. 7 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд зазначає, що вказана норма надає пільги та звільняє від сплати судового виключно лише у тих випадках коли до суду звертаються особи щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Разом з тим, як вже зазначалося, позивач у позовній заяві стверджує про те, що 11.03.2019 він звернувся із клопотанням до Центральної виборчої комісії, однак до теперішнього часу не отримав від неї відповіді, що на думку останнього порушує його права та законні інтереси.

Тобто, позивач у позовній заяві зазначає виключно про порушення його прав та інтересів, а не прав та інтересів інших осіб. Відтак ОСОБА_1 не є особою, яка на підставі п. 7 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» може бути звільнена від сплати судового збору, у зв'язку з чим клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Поряд з цим, згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Водночас, відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В той же час, суд зазначає, що на підтвердження незадовільного майнового стану та, як наслідок, звільнення від сплати судового збору, позивачем не надано жодного доказу, передбаченого ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Водночас, з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено 1 (одну) вимогу немайнового характеру.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до норм Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2019 - 1921,00 грн.

З огляду на викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн. (0,4% від 1921,00 грн.) або надати докази які б надали суду можливість пересвідчитись, що позивач перебуває у незадовільному майновому стані або відноситься до категорії осіб, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, згідно ч. 9 ст. 273 КАС України суд приймає позовну заяву щодо рішення, дії чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму або члена відповідної комісії до розгляду незалежно від сплати судового збору. У разі несплати судового збору на момент вирішення справи суд одночасно вирішує питання про стягнення судового збору відповідно до правил розподілу судових витрат, встановлених цим Кодексом.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позовній заяві позивач зазначає про те, що 11.03.2019 він звернувся з клопотанням до Центральної виборчої комісії.

Натомість в порушення вимог ч. 4 ст. 161 КАС позивачем до позовної заяви не надано суду доказів звернення та/або надіслання та/або отримання Центральною виборчою комісією клопотання ОСОБА_1 від 11.03.2019.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання позивачем вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій встановлені ст. 273 КАС України.

Згідно ч. 11 вказаної статті суд вирішує адміністративні справи у дводенний строк після надходження позовної заяви.

З огляду на скорочені строки розгляду справи, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до Шостого апеляційного адміністративного суду до 14 березня 2019 року до 17 год. 00 хв., а саме:

1) уточненої позовної заяви приведеної у відповідність вимогам ст.ст. 160 та 161 КАС України із зазначенням чіткого та зрозуміло змісту позовних вимог, викладу обставин та обґрунтування позовних вимог; із зазначенням реєстраційного номеру облікової картки платника податків ОСОБА_1, ідентифікаційного коду Центральної виборчої комісії в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також із зазначенням відомих номерів засобів зв'язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти Центральної виборчої комісії; із зазначенням власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

2) доказів, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зокрема доказів звернення та/або надіслання та/або отримання Центральною виборчою комісією клопотання ОСОБА_1 від 11.03.2019.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248, 273 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 14.03.2019 до 17 год. 00 хв.

Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту першого частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: Я.М. Собків