Справа № 817/1343/17
Суддя: Щербаков В.В.
Дата ухвалення: 2019-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 березня 2019 року Р і в н е №817/1343/17

Рівненський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Щербакова В.В., розглянувши у порядку письмового провадження письмову заяву представника відповідача про відвід колегії суддів у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Рівненської обласної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Державне агентство водних ресурсів України про визнання протиправними та скасування розпоряджень, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Рівненського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Рівненської обласної державної адміністрації (далі - Рівненська ОДА), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Державне агентство водних ресурсів України, про визнання протиправними та скасування розпорядження голови Рівненської обласної державної адміністрації "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1." №233-к від 23.08.2017, розпорядження голови Рівненської обласної державної адміністрації "Про внесення змін до розпорядження голови облдержадміністрації від 23 серпня 2017 233-к" № 285-к від 23.10.2017, п.1 розпорядження голови Рівненської обласної державної адміністрації "Про звільнення ОСОБА_1." № 312-к від 10.11.2017; поновлення ОСОБА_1 на посаді першого заступника голови Рівненської обласної державної адміністрації з 11.11.2017; стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Справа розглядається за правилами загального позовного провадження у складі колегії суддів Борискіна С.А., Зозулі Д.П., Недашківської К.М.

12.03.2019 представником відповідача подано заяву про відвід колегії суддів: головуючого судді Борискіна С.А., суддів Зозулі Д.П. та Недашківської К.М.

Ухвалою суду у складі колегії суддів Борискіна С.А., Зозулі Д.П., Недашківської К.М. від 12.03.2019 визнано поданий відвід необґрунтованим, провадження у справі зупинено до вирішення питання про відвід, а справу в порядку частини 1 статті 31 КАС України передано судді Щербакову В.В. для вирішення питання про відвід колегії суддів.

В силу вимог ч.8 ст.40 КАС України, суд розглянув питання про відвід в порядку письмового провадження.

Розглянувши заяву про відвід колегії суддів Борискіна С.А., Зозулі Д.П., Недашківської К.М. у справі №817/1343/17 судом встановлено, що заявник обґрунтовує заявлені вимоги тим, що у судовому засіданні 12.03.2019 представником відповідача заявлено клопотання про оголошення перерви для виклику свідка ОСОБА_3, який не прибув у судове засідання з поважних причин та клопотання про одночасний допит свідків: ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_5 для з'ясування причин розбіжності в їх показаннях щодо одних і тих самих обставин. Ухвалою суду, постановленою в судовому засіданні 12.03.2019 без виходу до нарадчої кімнати, у задоволенні вказаних клопотань відмовлено. Відмовляючи у задоволенні клопотань Рівненської обласної державної адміністрації, колегія суддів позбавляє відповідача можливості вільно користуватися своїми процесуальними правами, чим не створює необхідні умови для встановлення об'єктивної істини в даній справі, для всебічного, повного та об'єктивного з'ясування обставин справи. Таким чином, на переконання заявника, ставлення колегії суддів до сторони відповідача викликає сумніви у її неупередженості. У зв'язку з чим просить відвести колегію суддів від розгляду справи №817/1343/17.

Відповідно до ч.1 ст.36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Згідно з ч.3 ст.36 КАС України, до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 39 КАС України визначено порядок заявлення відводу (самовідводу), згідно з якою відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Таким чином, КАС України встановлене загальне правило заявлення, зокрема, відводу судді, яке може мати місце протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання у разі розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, дана норма КАС України визначає, якщо про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного вище строку, відвід судді може бути заявлено не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Судом встановлено, що підставою для звернення представника відповідача із заявою про відвід колегії суддів фактично є незгода учасника судового розгляду саме з процесуальними діями суду в ході розгляду справи №817/1343/17, які полягають у відмові в оголошенні перерви для виклику свідка та в задоволенні клопотання про одночасний допит свідків.

Слід зазначити, що судом неодноразово було задоволено клопотання сторони відповідача про виклик свідків по справі та оголошення перерви, з метою забезпечення явки таких свідків у судове засідання, а свідок ОСОБА_3 допитувався в судовому засіданні 07.11.2018.

Згідно з частиною 4 статті 36 КАС України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд зазначає, що процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін у справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком права сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

При цьому, незгода сторони з рішенням суду не може свідчити про наявність законних сумнівів щодо безсторонності та незалежності розгляду справи судом, як того вимагає Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, практика Європейського суду та вимоги національного законодавства.

Разом з тим, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, об'єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: - забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається свідчить про неупередженість суду; - судом створено достатні гарантії для усунення підстав і навіть потенційної можливості побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

У рішенні "Газета-Центр проти України" від 15 липня 2010 року Європейський суд з прав людини, встановлюючи порушення принципу безсторонності, зазначив, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей п.1 ст.6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб'єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об'єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Навіть зовнішні прояви можуть бути важливими або, іншими словами, "правосуддя має не тільки чинитись, також має бути видно, що воно чиниться".

Також, щодо об'єктивної неупередженості зазначено у справі "Фей проти Австрії". Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об'єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Із практики Європейського суду з прав людини встановлено, що важливим питанням для реалізації механізму відводу судді є саме об'єктивне та обґрунтоване підтвердження прямої чи опосередкованої заінтересованості судді в результаті розгляду справи, а також наявність законних сумнів у неупередженості такого судді.

Заявником до заяви про відвід судді не долучено жодного доказу на підтвердження та обґрунтування факту прямої чи опосередкованої заінтересованості кожного окремого судді в результаті розгляду справи чи обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Водночас обставини, зазначені представником відповідача у заяві про відвід колегії суддів у складі Борискіна С.А., Зозулі Д.П., Недашківської К.М., є лише висловленням власної думки (судження) особи, а відтак, не вказують на будь-яку упередженість чи зацікавленість суддів у результатах судового розгляду.

Тому, не є підставами для відводу колегії суддів заява, яка містить лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Жодних інших підстав для відводу, передбачених ст.ст.36-37 КАС України, судом не встановлено.

З огляду на викладене, заява про відвід колегії суддів у складі Борискіна С.А., Зозулі Д.П., Недашківської К.М. до задоволення не підлягає.

Керуючись статтями 36-41, 248, 256 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідача про відвід колегії суддів у складі Борискіна С.А., Зозулі Д.П., Недашківської К.М. у справі №817/1343/17 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід (самовідвід) окремо не оскаржується. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної чи касаційної скарги на судове рішення, прийняте за наслідками розгляду справи.

Суддя Щербаков В.В.