Справа № 648/3815/18
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2019 р. м. ХерсонСправа № 648/3815/18

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом Шевель Комілжон Алієвича до Білозерського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області про внесення змін до актового запису цивільного стану,

встановив:

Шевель Комілжон Алієвич (далі-позивач) звернувся до до Білозерського районного суду Херсонської області з адміністративним позовом до Білозерського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, в якому просить:

- встановити у судовому порядку неправильність запису у актовому записі про одруження №2 від 12 березня 2005 року зареєстрованого Інгулецькою сільською радою Білозерського району Херсонської області, а саме - неправильність власного ім'я нареченого «Комілжан»;

- зобов'язати відповідача внести зміни в актовий запис №2 від 12 березня 2005 року про одруження складеному Інгулецькою сільською радою Білозерського району Херсонської області, а саме: в графі «громадянин» прізвище, ім'я та по батькові «Шевель Комілжан Алієвич» змінити на «Шевель Комілжон Алієвич»,

- зобов'язати відповідача видати свідоцтво про одруження (шлюб) з внесеною відповідною зміною.

Ухвалою Білозерського районного суду Херсонської області від 18.12.2018р. постановлено направити вказану справу за підсудністю до Херсонського окружного адміністративного суду.

11 лютого 2019р. справа надійшла до Херсонського окружного адміністративного суду та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею визначено Пекного А.С.

У зв'язку із зверненням до суду з адміністративним позовом, який не відповідає вимогам процесуального законодавства, ухвалою суду від 12.02.2019р. вказаний позов було залишено без руху з надання позивачу строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Зокрема, в ухвалі від 12.02.2019р. було зазначено наступне.

Частиною 4 статті 172 КАС України встановлено, що не допускається об'єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Дослідивши адміністративний позов, встановлено, що позивач об'єднав позовні вимоги, які належить розглядати в порядку різного судочинства з огляду на наступне.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень (ч.1 ст.2 КАС України).

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до положень ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема:

1) спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження;

2) спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби;

3) спорах між суб'єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень;

4) спорах, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів;

5) за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб'єкту законом;

6) спорах щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму;

7) спорах фізичних чи юридичних осіб із розпорядником публічної інформації щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності у частині доступу до публічної інформації;

8) спорах щодо вилучення або примусового відчуження майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності;

9) спорах щодо оскарження рішень атестаційних, конкурсних, медико-соціальних експертних комісій та інших подібних органів, рішення яких є обов'язковими для органів державної влади, органів місцевого самоврядування, інших осіб;

10) спорах щодо формування складу державних органів, органів місцевого самоврядування, обрання, призначення, звільнення їх посадових осіб;

11) спорах фізичних чи юридичних осіб щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності замовника у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони", за винятком спорів, пов'язаних із укладенням договору з переможцем переговорної процедури закупівлі, а також зміною, розірванням і виконанням договорів про закупівлю;

12) спорах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів охорони державного кордону у справах про правопорушення, передбачені Законом України "Про відповідальність перевізників під час здійснення міжнародних пасажирських перевезень";

13) спорах щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років".

Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір. Публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

З наведеного вбачається, що при розгляді конкретної справи суду необхідно встановити наявність спору, який має публічно-правовий зміст.

Позовна вимога про становлення у судовому порядку неправильності запису у актовому записі не містить спору, а є вимогою про встановлення факту.

Слід зазначити, що за ст.1 Цивільного кодексу України цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

Відповідно до ст.ст.15, 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частинами 1, 2 статті 293 Цивільного процесуального Кодексу встановлено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

З наведеного вбачається, що позовна вимога про встановлення у судовому порядку неправильності запису у актовому записі про одруження №2 від 12 березня 2005 року зареєстрованого Інгулецькою сільською радою Білозерського району Херсонської області, а саме - неправильність власного ім'я нареченого «Комілжан», яка заявлена в межах даного адміністративного позову має розглядатись в порядку цивільного судочинства, тому не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. Отже об'єднання вказаної позовної вимоги з іншими вимогами, які належать розглядати в порядку адміністративного судочинства є порушенням вимог ст.172 КАС України.

Разом з тим, дослідивши адміністративний позов та додані до нього документи, встановлено, що саме індивідуальний акт - висновок Білозерського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області від 02.02.2018р. №75/14.1-61, яким позивачу відмовлено у внесенні виправлень в актовий запис, став підставою звернення до суду з даним позовом. Слід звернути увагу позивача, що одним із способів захисту порушених прав є визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень (п.2 ч.1 ст.5 КАС України).

Крім того, слід звернути увагу на строки звернення до суду.

Так, ч.ч.1, 2 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів справи вбачається, що 02.02.2018р. відповідачем складений висновок №75/14.1-161, відповідно до якого позивачу відмовлено у виправлені власного ім'я нареченого в актовому записі №2 від 12.03.2005р. Отже, рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень про відмову у внесенні змін до актового запису цивільного стану, яким на думку позивача порушене його право, датоване 02.02.2018р. При цьому, позивач, звертаючись до суду з даним адміністративним позовом лише 13.12.2018р., тобто після закінчення встановленого шестимісячного строку на звернення до суду, не зазначає жодних обставин щодо поважності причин пропуску такого строку, не надає доказів на підтвердження таких обставин та не ставить питання щодо поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до положень ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на викладене позивачу було надано строк - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху - для усунення недоліків позову, а саме: для подання до суду належним чином оформлену позовну заяву, визначившись з позовними вимогами з урахуванням вищевикладених вимог процесуального законодавства щодо способів захисту порушених прав та об'єднання позовних вимог, а також для надання обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду з доказами на підтвердження поважності причин пропуску такого строку.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху отримана позивачем 16.02.2019р., що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням №363.

Положеннями ст.169 КАС України закріплено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Слід зазначити, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 12.02.2019р. чітко зазначені недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Враховуючи, що ухвала суду отримана позивачем 16.02.2019р., десятиденний строк, наданий на усунення недоліків сплинув 26.02.2019р.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

При цьому, частиною 5 статті 169 КАС України передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п'яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Отже, враховуючи, що десятиденний строк, наданий судом на усунення недоліків позовної заяви сплинув 26.02.2019р., п'ятий день з дня закінчення строку на усунення недоліків припадає на 03.03.2019р. (неділя), який є вихідним днем. Наступний робочий день - 04.03.2019р. З урахуванням наведених вище норм процесуального законодавства позовна заява підлягала поверненню саме 04.03.2019р., однак, повернута не була у зв'язку з перебуванням судді у відряджені в період з 04.03.2019р. по 07.03.2019р. включно, на підставі наказу голови Херсонського окружного адміністративного суду від 19.02.2019р. №05-07/08.

Таким чином, враховуючи викладене та приймаючи до уваги, що станом на 11.03.2019р. до суду не надійшло жодного документу на виконання ухвали суду від 12.02.2019р. про залишення позовної заяви без руху, недоліки позову не усунуті, вказаний позов підлягає поверненню позивачу, що не позбавляє останнього права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ч. 4 ст. 169, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву Шевель Комілжон Алієвича до Білозерського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області про внесення змін до актового запису цивільного стану разом з доданими документами повернути позивачу.

Роз'яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П'ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя Пекний А.С.