Справа № 640/3671/19
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2019-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 березня 2019 року м. Київ № 640/3671/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянська Я.І., ознайомившись з позовною заявою

за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "БЕСТ КОНСТРАКШН"

до

Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Державної фіскальної служби України

про

визнання протиправними та скасування рішень , зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "БЕСТ КОНСТРАКШН" з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов'язання вчинити дії.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись із позовною заявою, суд встановив її невідповідність вимогам статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ставки сплати судового збору визначені статтею 4 Закону України “Про судовий збір”, де вказано, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову не майнового характеру, який подано суб’єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом із тим, ст. 7 Закону України “Про Державний бюджет України на 2019 рік” від 23.11.2018 №2629-VIII передбачено, що з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1 921,0 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України “Про судовий збір”, у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Судом встановлено, що позивачем пред'явлено до суду 7 немайнових вимог (про визнання протиправними 6 рішень Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві та зобов'язання до вчинення певних дій Державної фіскальної служби України), а відтак сума судового збору складає 13 447,0 грн.

Позивачем до адміністративного позову додано платіжне доручення від 22.02.2019р. № 1008 на суму 3842, 0 грн., а отже позивач вважає, що ним заявлено лише дві позовних вимоги немайнового характеру.

Суд не погоджується з такою позицією позивача виходячи з наступного.

Рішення комісії ГУ Державної фіскальної служби у м. Києві про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації є актом індивідуальної дії, тобто дане рішення стосується конкретної особи (в даному випадку - позивача) та їхніх відносин.

Загальною рисою такого рішення є його конкретність, а саме: чітке формулювання конкретного юридичного волевиявлення суб'єкта владних повноважень; розв'язання за його допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань; чітка визначеність адресата - конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цим актом.

Тобто, підставою для прийняття відповідних рішень став результат автоматизованого моніторингу фіскальним органом відповідності, в даному випадку, певних податкових накладних позивача критеріям оцінки ступеня ризиків, негативним наслідком яких є відмова у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних певних окремих податкових накладних.

Окрім того, оскаржувані позивачем рішення комісії, мають індивідуальні характеристики, відмінні один від одного за номерами, датами та стосуються різних податкових накладних.

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку, що сума судового збору, яка підлягає доплаті за пред'явлення цього адміністративного позову складає 9605,0 грн.

Окрім цього, відповідно до п. 4, 5, 8 ч. 5 КАС України, в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Судом встановлено, що позивачем, в тому числі оскаржується, рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві від 04.02.219р. № 572177/40010136, однак до адміністративного позову додано лише рішення від 04.02.2019р. № 1067715/41627192.

З огляду на вищевикладене, позивачу необхідно або уточнити прохальну частину адміністративного позову або надати копію вищезазначеного рішення до суду.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи наведене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у триденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання документа про сплату судового збору в розмірі 9605,0 грн. сплаченого на реквізити Окружного адміністративного суду міста Києва із відміткою банку про зарахування судового збору до бюджету та надати до суду копію рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві від 04.02.2109р. № 572177/40010136 або уточнити прохальну частину адміністративного позову.

Керуючись ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1.Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "БЕСТ КОНСТРАКШН" без руху.

2.Встановити позивачу триденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дати отримання копії цієї ухвали.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч.4 ст. 169 КАСУ.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки встановлені ст. 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.І. Добрянська