Справа № 160/9317/18
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2019-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 березня 2019 року Справа № 160/9317/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпрі адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу загальної середньої освіти II-III ступенів гуманітарна гімназія імені Лесі Українки Жовтоводської міської ради, треті особи: Жовтоводська міська рада та відділ освіти Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради про застосування заходів реагування, -
Позов обґрунтовано необхідністю застосування заходів реагування, оскільки за результатами перевірки було виявлено ряд порушень вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, які створюють небезпеку для життя та здоров'я людей і на момент звернення до суду не усунені відповідачем.
Згідно з ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Разом з тим, згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України відзив подається протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до ч.ч 1, 2 ст. 262 КАС України розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання.
Частиною 8 ст.262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.12.2018 р. позивачу відстрочено сплату судового збору за подання даного позову до ухвалення рішення у справі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.12.2018 р. у справі відкрито спрощене провадження з викликом учасників справи на 26.12.2018 р. о 11:00 год.
У судове засідання 26.12.2018 р. відповідач не прибув, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Для повторного виклику сторін та надання додаткових доказів по справі, розгляд справи відкладено до 28.01.2019 р. о 11:00 год.
27.12.2018 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду позивачем подано докази сплати судового збору.
23.01.2019 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду подано відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого відповідач повідомив, що умови, які на даний час склалися у закладі не створюють загрозу життю та здоров'ю учасників освітнього процесу.
У судове засідання 28.01.2019 р. відповідач не прибув, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином. Відповідач надав клопотання про відкладення розгляду справи та клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб. Для залучення третіх осіб та повторного виклику учасників справи, розгляд справи відкладено до 10:25 год. 11.02.2019 р.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.01.2019 р. залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача: Жовтоводську міську раду та відділ освіти Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради.
08.02.2019 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду відповідачем подано клопотання про відвід головуючого судді.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.02.2019 р. провадження у справі зупинено до вирішення питання про відвід судді.
11.02.2019 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду подано відповідь на відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого позивач повідомляє суд, що підстави застосування заходів реагування до відповідача не перестали існувати та не усунуті.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.02.2019 р. (суддя Кальник В.В.) у задоволенні клопотання відповідача про відвід судді Віхрової В.С. відмовлено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.02.2019 р. провадження у справі поновлено. Судове засідання призначено на 06.03.2019 р.
01.03.2019 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду від відділу освіти Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради подано відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого вказує про усунення відповідачем порушень та відсутність підстав для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації об'єкта.
05.03.2019 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду від відділу освіти Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради подано клопотання про розгляд справи без їх участі.
06.03.2019 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду від Жовтоводської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого вказано, що річним планом здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної служби України з надзвичайних ситуацій на 2018 р. не включено перевірку відповідача. Перевірка була проведена за відсутності на те правових підстав, результати оформлені з недоліками.
06.03.2019 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду позивачем подано клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових доказів.
У судове засідання 06.03.2019 р. сторони та треті особи не прибули, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи, причини неявки суду не повідомили.
Згідно ч.9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючі визначені КАС України строки розгляду справи, гарантії додержання судом цих строків, дотримання принципу рівності сторін судового засідання та недопущення затягування судового процесу, суд вважає, що матеріали справи містять достатньо доказів для прийняття рішення по суті справи та з огляду на положення ч. 9 ст. 205, ч. 4 ст. 229 КАС України за можливе перейти до подальшого розгляду справи у письмовому провадженні.
За результатами перевірки складено акт №85 від 16.11.2018 р., яким були зафіксовані наступні порушення:
- не виведено сигнал про спрацювання системи пожежної сигналізації на пульт централізованого пожежного спостереження (розділ V п.1.2, п.5.8 ППБУ, ДБН В.2.5-56-2014 «Системи протипожежного захисту»);
- не прийнято заходи щодо заміни не сертифікованої апаратури і обладнання системи пожежної сигналізації, в зв'язку з закінченням терміну її служби відповідно до нормативно-технічної документації в приміщенні будівлі шкоди (розділ V п.1.2, п.5.8 ППБУ, ДБН В.2.5-56-2014);
- не укладено угоду на технічне обслуговування системи пожежної сигналізації з організацією яка має ліцензію на проведення даних робіт (розділ V п.1.4, додаток Ж, п.Ж.11.1, п.Ж.11.3 ППБУ, ДБН В.2.5-56-2014);
-будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: всі приміщення будівлі школи не обладнано системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей 3- го типу (розділ V п.1.2, п.5.1 таблиця Б.1, додаток Б ППБУ, ДБН В.2.5-56-2014);
-забороняється влаштовувати незаповнені отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові, а саме: приміщення електрощитової, яке знаходиться на першому поверсі будівлі школи, не відокремлено від сусідніх приміщень протипожежними перешкодами відповідно до вимог ДБН В. 1.1-7- 2016 «Пожежна безпека об'єктів будівництва. Загальні вимоги», протипожежними дверима 2-го типу з мінімальною межею вогнестійкості - ЕІ 30 (розділ ІV п.1.24, п.6.17 таблиця 3 ППБУ, ДБН В.1.1-7-2016);
-приміщення бібліотеки, не відокремлено від коридору 1 - го поверху протипожежними дверми 3 відповідною межею вогнестійкості, а саме: під час експлуатації об'єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (розділ ІІІ п.2.3, п.6.1, п.6.2, п.6.4 таблиця 3 ППБУ, ДБН В.1.1-7-2016);
-вихід на горище будівлі школи не обладнано протипожежним люком з відповідною межею вогнестійкості, а саме: під час експлуатації об'єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (розділ ІІІ п.2.3 п.6.1, п.6.2, п.6.4 таблиця 3 ППБУ, ДБН В.1.1-7-2016);
-не забезпечено всіх працівників закладу засобами колективного та індивідуального захисту органів дихання (ч.1 ст.20 КЦЗУ).
Згідно висновків акту перевірки, позивач дійшов висновку, що подальша експлуатація об'єктів створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей, що стало підставою для звернення до суду.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Згідно зі ст. 1, ч. 5, ч.11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб'єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Частиною 1 ст. 6 наведеного Закону встановлено, підставами для здійснення позапланових заходів є:
- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб'єктом господарювання у документі обов'язкової звітності, крім випадків, коли суб'єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов'язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов'язаний повідомити суб'єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом;
- неподання суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
- доручення Прем'єр-міністра України про перевірку суб'єктів господарювання у відповідній сфері у зв'язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров'я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Частиною ч. 4 ст. 6 Закону визначено, що строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб'єктів малого підприємництва - двох робочих днів.
Згідно із ч. 1 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 ст. 7 Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
- дату складення акта;
- тип заходу (плановий або позаплановий);
- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
- предмет державного нагляду (контролю);
- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
- найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно з ч. 7 ст. 7 «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
В ході судового розгляду справи судом встановлено, що відповідачем здійснено заходи щодо усунення виявлених під час перевірки порушень.
Так, наказами відповідача № 82, №83, 84, 85, 85 а від 31.08.2018 р. встановлено протипожежний режим в закладі, призначено відповідальних за протипожежну безпеку, створення належних умов роботи в навчальних кабінетах, створення безпечних умов роботи учнів та працівників закладу, а також наказом № 84 від 31.08.2018 року затверджено систему протипожежних заходів у виховній роботі на 2018-2019 навчальний рік. Відповідальними особами пройдено навчання з питань пожежної безпеки, отримано посвідчення про перевірку зазначених знань.
Директором закладу затверджено План підготовки педагогічного колективу закладу та План роботи закладу щодо забезпечення пожежної безпеки.
Наказом №86 від 31.08.2018 р. «Про організацію і ведення цивільної оборони» затверджено алгоритм дій щодо організації цивільної оборони, захисту персоналу та учнів у разі виникнення надзвичайних ситуацій підготовка персоналу за програмами ЦО.
Відповідно до наказу відділу освіти № 382 від 16.11.2018 р. «Про організацію навчання з питань цивільного захисту» заступником директора закладу з навчально-виховної роботи ОСОБА_2 пройдено функціональне навчання з організації і здійснення заходів з питань цивільного захисту.
Наказом № 89а від 03.09.2018 р. створено у закладі комісію з надзвичайних ситуацій в 2018-2019 навчальному році, затверджено Положення про комісію з надзвичайних ситуацій у закладі, функціональні обов'язки членів комісії, план дій у разі виникнення надзвичайних ситуацій у закладі.
Наказом № 87 від 31.08.2018 р. затверджено персональний склад та положення про евакуаційну комісію закладу, наказом № 87/а від 31.08.2018 року на виконання Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про освіту», Закону України «Про загальну середню освіту», та з метою збереження життя та здоров'я учнів та працівників закладу затверджено план евакуації учнів та працівників та порядок дій у разі виникнення надзвичайних ситуацій.
Відповідно до наказів № 87 від 01.09.2017 р., № 83а від 31.08.2018 р. «Про створення постійно діючої комісії для навчання і перевірки знань з охорони праці» працівниками закладу пройдено перевірку знань з охорони праці та безпеки життєдіяльності, що засвідчено протоколами № 1 від 01.09.2017 р. та № 1 від 31.08.2018 р. засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці.
Суду надано докази проходження тижнів безпеки дитини з метою перевірки знань, умінь і навичок учнів по цивільній обороні та дій в надзвичайних ситуаціях. Відповідальними особами розроблено план заходів, який передбачав практичну перевірку здатності працівників та учнів діяти за сигналом оповіщення, користування засобами колективного та індивідуального захисту, було відпрацьовано порядок евакуації за сигналом «Увага всім!», даний захід був проведений 26.10.2018 р. Також, у закладі у жовтні 2018 р. було проведено тиждень знань з основ безпеки життєдіяльності, організовано та проведено тренувальні навчання з працівниками за участю учнів, копію наказу «Про проведення Тижня знань з основ безпеки життєдіяльності, Тижня безпеки дитини та Дня цивільного захисту» № 97 від 17.10.2018 р., про що свідчить план заходів та звіт з проведення Тижня знань.
15.06.2018 р. адміністрацією гімназії разом з Жовтоводським МВ ГУДСНС України в Дніпропетровській області проведено відпрацювання практичних дій персоналу гімназії та особового складу ДСНС. В ході навчань була здійснена евакуація учнів та працівників закладу, здійснено евакуацію двох осіб за допомогою автодрабини. Рятувальники розказали та показали як застосовувати вогнегасники при гасінні пожежі, а також провели бесіди з учнями про запобігання пожеж і про дії у разі настання надзвичайних випадків.
Адміністрацією закладу розроблено заходи про забезпечення стабільного і безпечного функціонування закладу в осінньо-зимовий період 2018-2019 навчального року, про що складено наказ № 52 від 15.08.2108 р.
Актом № 334 від 21.08.2018 р. підтверджено готовність закладу до роботи в осінньо-зимовий період 2018-2019 навчального року.
У відповідності до розділу II «Організаційні заходи щодо забезпечення пожежної безпеки» Правил пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України закладами розроблено та затверджено інструкції, що визначають дії працівників щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації учасників освітнього процесу, за якою не рідше одного разу на півроку проводяться практичні тренування всіх працівників.
Наказом № 35 а від 14.05.2018 р. «Про підготовку до початку 2018-2019 навчального року» затверджено план заходів щодо посилення протипожежного та техногенного захисту об'єкту, план заходів щодо забезпечення пожежної безпеки в освітньому процесі в 2018-2019 навчальному році.
Відповідно до акту виконаних робіт № 22 від 04.06.2018 р. закладом здійснено добровільне страхування майна Комунального закладу загальної середньої освіти ІІ-ІІІ ступенів гуманітарної гімназії імені Лесі Українки Жовтоводської міської ради.
Розроблено порядок дій у разі виникнення пожежі: порядок і спосіб оповіщення учасників навчально-виховного процесу, послідовність їх евакуації, виклику пожежно-рятувальних підрозділів, вимкнення електроустановок, застосування засобів пожежогасіння, про що надано копії схем та порядку оповіщення.
Працівники закладів ознайомленні з інструкціями з пожежної безпеки, з порядком оповіщення, схемами оповіщення під підпис у журналі реєстрацій інструктажів з пожежної безпеки.
Адміністрацією розроблені і затверджені орієнтовні плани евакуації для працівників, учнів у разі виникнення пожежі.
Розміщення та експлуатація вогнегасників відповідає вимогам Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.01.2018 р. № 25. Перед початком 2018-2019 навчального року закладом було здійснено технічне обслуговування вогнегасників, що підтверджується актом приймання- виконаних робіт№700022 від 31.07.2018 р. Також проведені роботи з технічного обслуговування пожежних кранів, про свідчить відповідний акт №16 від 24.07.2018 р.
За результатами перевірки комунального закладу загальної середньої ти ІІ-ІІІ ступенів гуманітарної гімназії імені Лесі Українки Жовтоводської міської ради складені Акти готовності закладу до нового зального 2018-2019 р.
Проведено перевірку електричного опору ізоляції, вимірювання опору розтікання на основних заземлювачах і заземлених магістралей і устаткування, що зафіксовані актами, протоколами та паспортами готовності до роботи в опалювальний період 2018-2019 років.
В закладі неодноразово проводилась перевірка посадовими особами Жовтоводського міського відділу головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області щодо додержання закладом вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки (Акт від 30.03.2016 р.) Закладом затверджувалися заходи про виконання припису Жовтоводського міського відділу ГУ ДСНС України в Дніпропетровській ласті, та відповідно до Інформації щодо виконання припису зазначені недоліки виконувались.
25.07.2018 р. закладом здійснено вогнезахисне обробляння дерев'яних конструкцій, цей факт підтверджується актом прийняття виконаних робіт № 3 від 25.07.2018 р.
Відповідно до договору № 281 від 21.11.2018 р. відділом освіти було придбано протигази ГП-5, закладом отримано 4 протигази відповідної якості, про що надано договір №281 від 21.11.2018 р. та паспорт якості вих.№266 від 28.11.2018 р.
Надано докази зазначення у бюджетному запиті видатків капітального характеру на: облаштування систем автоматичної пожежної сигналізації; встановлення протипожежних дверей з відповідною межею вогнестійкості; засоби індивідуального захисту.
Також надано Договір на закупівлю протипожежних дверних блоків №8-10/2019 р. від 22.02.2019 р.
Копії відповідних документів містяться в матеріалах справи.
Позивачем по суті проведених заходів пояснень не надано.
Відповідно до ст. 1 Кодексу цивільного захисту України, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Згідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Як вбачається з проаналізованих положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Кодексу цивільного захисту України позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.
Суд вважає обґрунтованими посилання Жовтоводської міської ради у своєму відзиві на неправомірність висновків позивача про порушення відповідачем положень ДБН В.2.5-56-2014 «Системи протипожежного захисту, оскільки вони призначені для протипожежного захисту під час нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту цих об'єктів.
Разом з тим, враховуючи відсутність доказів оскарження відповідачем дій та рішень позивача під час перевірки та за її результатами, а також розгляд даної справи по суті виявлених перевіркою порушень, посилання Жовтоводської міської ради на процедурні порушення ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області при проведенні перевірки, на думку суду, не спростовують наявність виявлених порушень, тому не враховуються судом при вирішенні питання щодо повного зупинення експлуатації об'єкту.
Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, триває процес усунення виявлених під час перевірки порушень.
Суд зазначає, що пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров'ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.
Разом з тим, слід зазначити, що ризик виникнення пожежі має вірогідний характер.
Враховуючи характер виявлених порушень, яке само по собі не створює безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожежі, застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації об'єкта навчального закладу буде суперечити принципу пропорційності, та зачіпатиме права та інтереси третіх осіб в тому числі дітей.
У Рішенні від 02.11.2004 р. №15-рп/2004 Конституційний Суд України зазначив, що верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.
Одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.
Відповідно до ч.1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ст.ст.73-76 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч.1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
З урахуванням викладеного, враховуючи надання відповідачем та третіми особами доказів усунення виявлених під час перевірки порушень, аналіз співмірності заявлених заходів реагування та характеру порушень, виявлених під час перевірки, суд не вбачає підстав для повного зупинення експлуатації навчального закладу.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.02.2019 р. Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області відстрочено сплату судового збору за подання даної позовної заяви до ухвалення судового рішення у справі.
На день розгляду справи судовий збір за подання адміністративного позову до суду сплачено позивачем, про що надано відповідні докази.
Враховуючи положення ст.139 КАС України за наслідками розгляду даної справи, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 72-77, 242-246, 250, 255, 257, 261, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позовної заяви Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу загальної середньої освіти II-III ступенів гуманітарна гімназія імені Лесі Українки Жовтоводської міської ради, треті особи: Жовтоводська міська рада та відділ освіти Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради про застосування заходів реагування, - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) В.С. Віхрова

Рішення не набрало законної сили 06.03.19

Суддя В.С. Віхрова

З оригіналом згідно

Помічник судді Ю.Ю. Ковтун