Справа № 640/3359/19
Суддя: Білоус О.В.
Дата ухвалення: 2019-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 березня 2019 року

Київ

справа №640/3359/19

адміністративне провадження №А/9901/60/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: Білоуса О.В., Желтобрюх І.Л., Стрелець Т.Г., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

11 березня 2019 року до Верховного Суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 лютого 2019 року у справі №640/3359/19.

Особливості судового розгляду й вирішення окремих категорій термінових адміністративних справ визначені § 2 Глави 11 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України). До таких «термінових» справ з огляду на швидкоплинність виборчого процесу законодавець відніс і провадження щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій (стаття 273 КАС України).

Так, відповідно до частини першої статті 273 КАС України, право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб'єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб'єкти ініціювання референдуму.

За приписами частини 11 цієї статті, суд вирішує адміністративні справи, визначені цією статтею, у дводенний строк після надходження позовної заяви.

Відповідно до частини другої статті 278 КАС України, апеляційні скарги на судові рішення за наслідками розгляду справ, визначених статтями 273-277 цього Кодексу, можуть бути подані у дводенний строк з дня їх проголошення, а на судові рішення, ухвалені до дня голосування, - не пізніш як за чотири години до початку голосування.

Відповідно до частин першої та другої статті 270 КАС України, на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої-десятої статті 120 цього Кодексу. Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Відповідно до частин четвертої та п'ятої статті 250 КАС України, у разі ухвалення рішення, винесеного без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Частиною першою статті 120 КАС України передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Як вбачається з матеріалів справи, 28 лютого 2019 року Шостим апеляційним адміністративним судом постановлено ухвалу про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду.

Оскаржувана ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду була складена у повному обсязі і підписана складом суду, що її ухвалив, 28 лютого 2019 року та в цей же день надіслана до Єдиного державного реєстру судових рішень та на поштову адресу позивача, вказану ним в позовній заяві.

Крім того, в матеріалах справи наявна довідка, складена секретарем судового засідання Д.В. Присяжною 28 лютого 2019 року, про те, що повідомити телефонограмою про зміст ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 лютого 2019 року ОСОБА_1 виявилось неможливо, оскільки телефонний номер, який зазначено в матеріалах справи, не відповідає (а.с. 12).

При цьому, відповідно до приписів процесуального закону, початком строку на апеляційне оскарження ухвали суду є наступний день після проголошення (складення у повному обсязі і підписання складом суду, що її ухвалив) судового рішення, а не наступний день після вручення його копії заявникові.

Частиною п'ятою статті 270 КАС України передбачено, що днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Отже, наслідком пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою у спорах, пов'язаних з виборчим процесом, є залишення такої скарги без розгляду.

Колегія суддів наголошує, що вказана вимога процесуального Закону має імперативний характер, тобто є категоричною вказівкою держави на обов'язок суду при вирішенні даного питання та не допускає інших, ніж передбачено нею, дій.

Таким чином, останнім днем апеляційного оскарження вищеозначеної ухвали суду було 2 березня 2019 року.

Однак, позивач звернувся з даною апеляційною скаргою до Верховного Суду лише 11 березня 2019 року, що підтверджується відбитком штемпеля канцелярії суду, - тобто з пропуском строку, передбаченого частиною другою статті 278 КАС України, який є присічним (преклюзивним) та не може бути поновлений.

Вирішуючи питання співвідношення терміновості розгляду справи з гарантією дотримання пасивного виборчого права особи, що звернулася за його захистом до суду, колегія суддів ураховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, що міститься у низці судових рішень цього суду.

Так, за висновками ЄСПЛ, загалом прийнятним вважається встановлення в національному законодавстві процесуальних обмежень та вимог з метою належного здійснення правосуддя; проте вони не повинні підривати саму суть права на доступ до суду (рішення ЄСПЛ від 16 грудня 1992 року у справі «Хаджіанастасіу проти Греції», пункти 32-37).

Однак, якщо держава передбачає апеляційне оскарження до суду вищої інстанції, вона має право встановлювати умови такої апеляції, як матеріально-правові, так і процесуальні, як-от: судові збори, часові обмеження, обов'язкове представництво тощо (рішення ЄСПЛ від 12 червня 2006 року у справі «Степенська проти України» (Stepenska v. Ukraine)).

При цьому очікується, що заявник продемонструє уважне ставлення до дотримання процесуальних вимог національного законодавства, наприклад до строків для подання апеляцій (рішення ЄСПЛ від 7 вересня 1999 року у справі «Йодко против Литви» (Jodko v. Lithuania)).

Факти у справі свідчать про те, що заявник не виявив «необхідної старанності», щоб подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк (рішення ЄСПЛ від 15 травня 2012 року у справі «Крастьо Дам'янов проти Болгарії» (Krastyo Damyanov Krastev v. Bulgaria)) та неодноразово продемонстрував недбале ставлення до обов'язку дотримуватися низки преклюзивних строків у процесі звернення до суду першої та апеляційної інстанції.

З огляду на викладене, Верховний Суд дійшов до висновку, що оскільки апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 лютого 2019 року у справі №640/3359/19 надійшла до суду поза межами строків, визначених частиною другою статі 278 КАС України, - остання підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 270, 273, 278 КАС України, Суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О.В.Білоус

Судді І.Л.Желтобрюх

Т.Г.Стрелець