Справа № 818/982/16
Суддя: Л.М. Опімах
Дата ухвалення: 2019-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 лютого 2019 р. Справа № 818/982/16
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Опімах Л.М.,
за участю секретаря судового засідання - Бондаренко Л.В. ,
представника позивача - адвоката ОСОБА_1В,,
представника відповідача - ОСОБА_2,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фундамент-Інвестбуд" до Головного управління ДФС у Сумській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-
В С Т А Н О В И В:
12 серпня 2016 року позивач, товариство з обмеженою відповідальністю «Фундамент-Інвестбуд», звернувся до суду з позовом, який його представник підтримав в судовому засіданні, мотивуючи позовні вимоги тим, що посадовими особами податкового органу були проведені камеральні перевірки платіжної дисципліни до бюджету податкового зобов'язання по податку на додану вартість, за результатами яких були складені акти:
- від 20.04.2016 року № 817/18-19-12-01, відповідно до якого встановлено несвоєчасну сплату до бюджету податкового зобовязання по податку на додану вартість, згідно: уточнюючого розрахунку податкових зобовязань з податку на додану вартість у звязку з виправленням самостійно виявлених помилок: за квітень 2014р. (вх. № НОМЕР_1 від 09.04.2015), чим порушено абзац а пункт 50.1, стаття 50 глава 2 розділ II Податкового кодексу України;
На підставі вказаних вище актів перевірок ДПІ у м. Сумах були прийняті податкові повідомлення-рішення відповідно:
Податкові повідомлення-рішення, позивач просить визнати протиправними та скасувати, зазначаючи, що пунктом 3 Прикінцевих положень ОСОБА_3 України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи", визначено, що з 1 січня 2015 року заборонено проведення перевірок суб'єктів господарювання у 2015-2016 роках за умов отримання ними обсягу доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік без дозволу Кабінету Міністрів України та без заявки суб'єкта господарювання щодо його перевірки. Проте, відповідач всупереч такій забороні провів камеральну перевірку, що свідчить про її незаконність і, як наслідок, відсутність правових наслідків.
Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив, зазначивши, що згідно ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова. В ході перевірки було виявлено несвоєчасну сплату до бюджету податкового зобов»язання з ПДВ, що відображено у актах та стало підставою для прийняття податкових повідомлень-рішень.
На підставі постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністратвиного суду від 04 грудня 2018 року дана справа направлена на новий розгляд до суду першої інстанції, прийнята до провадження Сумським окружним адміністративним судом 29 грудня 2018 року.
Ухвалою суду від 22 січня 2019 року замінено відповідача у справі Державну податкову інспекцію у м.Сумах Головного управління ДФС у Сумській області на правонаступника - Головне управління ДФС у Сумській області.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що посадовими особами податкового органу були проведені камеральні перевірки платіжної дисципліни до бюджету податкового зобов'язання по податку на додану вартість позивача, за результатами яких були складені акти:
- від 20.04.2016 року № 817/18-19-12-01, відповідно до якого встановлено несвоєчасну сплату до бюджету податкового зобовязання по податку на додану вартість, згідно: уточнюючого розрахунку податкових зобовязань з податку на додану вартість у звязку з виправленням самостійно виявлених помилок: за квітень 2014р. (вх. № НОМЕР_1 від 09.04.2015), чим порушено абзац а пункт 50.1, стаття 50 глава 2 розділ II Податкового кодексу України (а.с.11);
На підставі вказаних вище актів перевірок ДПІ у м. Сумах були прийняті податкові повідомлення-рішення відповідно:
Прийняті податковим органом податкові повідомлення-рішення суд вважає протиправним та такими, що підлягають скасуванню, виходячи з такого.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Підпунктами 191.1.1, 191.1.2 пункту 191.1 статті 19 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) до функцій контролюючих органів віднесено, зокрема, здійснення адміністрування податків, зборів, платежів; контроль своєчасності подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, повязаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків, зборів, платежів.
Контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення (підпункт 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України(у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Відповідно до положень статті 76 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.
Аналіз зазначених норм положень свідчить про те, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, та є способом здійснення контрольної функції, що проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість.
Особливості камеральної перевірки полягають у тому, що її проведення не потребує наказу керівника податкового органу або іншого спеціального дозволу чи направлення, згоди платника податків та його присутності. Метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичних та/або методологічних помилок або інших відомостей, які призвели до заниження або завищення податкового зобов'язання чи інших порушень. Камеральній перевірці підлягає уся податкова звітність суцільним порядком. Камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об'єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету.
При цьому, підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75, стаття 76 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на момент здійснення камеральних перевірок), які регулювали поняття та порядок проведення камеральних перевірок, не містили положень про охоплення камеральною перевіркою питань своєчасності сплати грошових зобовязань. Своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених Податковим Кодексом України податків та зборів, були предметом документальної перевірки, відповідно до підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Кодексу.
ОСОБА_3 України Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні від 21.12.2016 №1797-VIII, який набрав чинності з 01.01.2017, підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України доповнено абзацом другим такого змісту: предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Таким чином, контролюючий орган під час здійснення камеральних перевірок у квітні та травні 2016 року, за результатами яких прийнято спірні податкові повідомлення-рішення, вийшов за межі питань, які могли бути охоплені таким видом перевірки, тобто діяв не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, за відсутності визначених на це законом підстав. Відтак незаконні дії суб»єкта владних повноважень при проведенні камеральної перевірки не можуть призводити до правомірних наслідків такої перевірки.
Таким чином, суд дійшов висновку, що оскаржені податкові повідомлення-рішення, прийняті за результатами незаконних перевірок, не відповідають вимогам ч.2 ст. 2 КАС України, у зв'язку з чим вони є протиправними та підлягають скасуванню.
Відповідно до ч. 1 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем при подачі позовної заяви було сплачено судовий збір згідно платіжних доручень №63 від 12.08.2016 (а.с.14) та №81 від 26.08.2016 (а.с.19) в сумі 2870,68 грн.
Таким чином, ТОВ "Фундамент-Інвестбуд" необхідно відшкодувати витрати зі сплати судового збору в сумі 2870,68 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Сумській області.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби України у Сумській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фундамент-Інвестбуд" 2870 грн. 68 коп. в рахунок відшкодування судового збору.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складене 11 березня 2019 року.

Суддя Л.М. Опімах