Справа № 340/378/19
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2019-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

01 березня 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/378/19

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.,

розглянула матеріали адміністративного позову

позивач: ОСОБА_1 (АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1)

відповідач: старший державний виконавець Фортечного відділу Державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Пісчанський Павло Євгенович (АДРЕСА_2)

про визнання протиправними дії та скасування постанов, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 08.02.2019 року звернулася до суду з адміністративним позовом до старшого державного виконавця Фортечного відділу Державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Пісчанського Павла Євгеновича, в якому просить:

- визнати протиправним дії старшого державного виконавця Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Пісчанського П.Є.;

- скасувати постанову від 15.10.2018 року про накладення штрафу при примусовому виконанні виконавчого листа №404/8677/13-ц від 29.10.2015 року, виданого Кіровським районним судом м. Кіровограда, у розмірі 3400 грн.;

- скасувати постанову від 15.10.2018 року про накладення штрафу при примусовому виконанні виконавчого листа №404/8677/13-ц від 29.10.2015 року, виданого Кіровським районним судом м. Кіровограда, у розмірі 3400 грн.

У позовній заяві позивачка просила визнати поважними причини пропуску строку для звернення до суду з цим позовом, стверджуючи, що дізналася про порушення своїх прав оскаржуваними постановами та діями державного виконавця під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження ВП №52129383, а саме 30.01.2019 року, крім того вживала заходи досудового врегулювання спору шляхом неодноразового звернення до відповідача.

Оскільки суд визнав такі доводи позивачки непереконливими та такими, що не доводять поважність причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, а позовна заява не відповідала вимогам, установленим статтями 160, 161 КАС України, тому ухвалою судді від 13.02.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, а позивачці надано десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, зокрема для подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши поважні підстави для поновлення цього строку та надавши докази поважності причин його пропуску.

Позивачка отримала копію цієї ухвали 18.02.2019 року та 25.02.2019 року на її виконання подала до суду уточнену позовну заяву.

Крім того подала заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, в якій зазначила, що після отримання оскаржуваних постанов від 15.10.2018 року, якими на неї накладено штраф за невиконання рішення суду, вона 17.10.2018 року подала до Фортечного відділу Державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області пояснення та докази того, що нею не було порушено виконання судового рішення про надання дитини для спілкування з батьком. Державний виконавець, ознайомившись з наданими документами, запевнив позивачку, що спірні постанови від 15.10.2018 року будуть скасовані, оскільки штрафи накладені на неї неправомірно. Проте, коли позивачка 30.01.2019 року ознайомилася з матеріалами виконавчого провадження, то дізналася, що оскаржувані постанови не скасовані, а її пояснення та докази до уваги не прийняті. З цих підстав позивачка просить суд визнати поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним позовом та поновити цей строк.

Згідно з частинами 1, 3 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 2 статті 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Позивачка, як боржник у виконавчому провадженні ВП №52129383, отримала оскаржувані постанови державного виконавця від 15.10.2018 року разом із супровідними листами №55046 від 15.10.2018 року, №55048 від 15.10.2018 року. Як зазначає позивачка в заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, про існування оскаржуваних постанов вона була обізнана ще до того, як 30.01.2019 року ознайомилася з матеріалами виконавчого провадження, однак не оскаржила спірні постанови до суду в установлений законом строк, оскільки сподівалася, що вони будуть скасовані держаним виконавцем в межах виконавчого провадження ВП №52129383.

Суд зазначає, що Законом України "Про виконавче провадження" не передбачена можливість скасування постанов державного виконавця про накладення на боржника штрафу за невиконання рішення суду про усунення перешкод у побаченні з дитиною, самим державним виконавцем чи начальником державної виконавчої служби, тому обставини, наведені як підстави для поновлення строку звернення до суду, є такими, що не доводять поважність причин пропуску цього строку.

Прохаючи суд поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з цим позовом, позивачка не надала жодного доказу на підтвердження наявності об'єктивно непереборних обставин, пов'язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до адміністративного суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку. Відтак, суд визнає причини пропущення строку звернення до суду з позовом неповажними.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Процесуальні строки (строки позовної давності) є обов'язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 45 рішення від 28.10.1998 року у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії"; пункт 51 рішення від 22.10.1996 року у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; пункт 570 рішення від 20.09.2011 року у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Так, згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з пунктом 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відтак, суд прийшов до висновку, що оскільки позивачкою пропущено строк звернення до адміністративного суду з цим позовом, установлений частиною 2 статті 287 КАС України, а наведені нею у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду підстави визнані судом неповажними, тому позовна заява має бути повернута на підставі п.9 ч.4 ст.169 КАС України.

Відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 248, 256, 294, 295 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 повернути.

Копію ухвали надіслати позивачці разом із позовною заявою та усіма доданими до неї документами.

Копії позовної заяви та доданих документів залишити у суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду, через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш