Справа № 540/2262/18
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2019-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/2262/18
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Василяки Д.К., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, треті особи - Білозерська районна державна адміністрація, Білозерська селищна рада, про визнання протиправним та скасування рішення від 20.06.2018 р. № 191/Бел. р-н про скасування дії паспорту прив'язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності від 26.12.2017 р.,

встановив:

ОСОБА_1 (ОСОБА_1, позивач) звернувся до суду із позовною заявою до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (УДАБІ, відповідач), треті особи - Білозерська районна державна адміністрація (Білозерська РДА, третя особа-1), Білозерська селищна рада (Білозерська СР, третя особа-2), у якому просить суд визнати незаконним і скасувати рішення управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області від 20.06.2018 р. № 191/Бел. р-н про скасування дії паспорту прив'язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності від 26.12.2017 р., виданого ОСОБА_1 відділом містобудування та архітектури, житлово-комунального господарства, будівництва та надзвичайних ситуацій управління Агропромислового розвитку Білозерської районної державної адміністрації.

Вмотивовуючи свою правову позицію позивач зазначив, що він є приватним підприємцем та здійснює свою підприємницьку діяльність на території смт Білозерка Херсонської області. Для здійснення своєї підприємницької діяльності в установленому законом порядку ним було отримано паспорт прив'язки тимчасової споруди. Проте рішенням головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області було скасовано дію паспорта прив'язки тимчасової споруди.

Позивач вважає вказане рішення про скасування дії паспорта прив'язки тимчасової споруди протиправним та таким, що порушує його законні права та інтереси. Зазначає, що підстави для скасування дії паспорту відсутні. Норми на які посилається відповідач при прийнятті спірного рішення, встановлюють вимоги щодо забезпечення належної видимості для транспортних засобів на перехресті.

Також позивач вважає, що паспорт прив'язки не є дозвільним документом. Зазначає, що відповідач, приймаючи оскаржуване рішення, ототожнив поняття "рішення уповноваженого органу містобудування та архітектури" та "паспорт прив'язки тимчасової споруди". Проте за змістом пп. 1.4 п.1 Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, паспортом прив'язки тимчасової споруди є комплект документів. Таким чином, паспорт прив'язки не є рішення, а згідно положень Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" - не є висновком, рішенням, погодженням чи свідоцтвом. Крім того, за змістом положень Закону України "Про місцеві державні адміністрації" рішення голови місцевої державної адміністрації оформлюються наказами, в межах повноважень районна державна адміністрація видає розпорядження і накази. Проте в даному разі, рішення про видачу паспорту прив'язки не оформлено розпорядженням або наказом. Також позивач зазначає, що паспорт прив'язки не є патентом, ліцензією, не встановлює квот, не здійснює технічне регулювання, не встановлю лімітів або нормативів, не є погодженням, свідоцтвом, записом чи дозволом. Тобто взагалі не є дозвільним документом або нормативним актом.

Крім того, позивач посилається на те, що ним не порушено вимог Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, у зв'язку із чим можливе анулювання дії паспорта прив'язки. Також паспорт прив'язки не містить всіх обов'язкових зовнішніх атрибутів, що визначені законодавством для будь-яких нормативних актів. Вказані вимоги не є обов'язковими для паспорту прив'язки, оскільки він не є рішенням органу державної влади в галузі архітектури та містобудування.

Таким чином позивач вважає, що відповідач не мав права скасовувати паспорт прив'язки тимчасової споруди, оскільки цей документ не є владним рішенням, і він не скасовується, а анулюється. рішення про ануляцію не приймалося, підстави для ануляції відсутні.

Враховуючи викладене, позивач просить суд задовольнити його позовні вимоги та скасувати оскаржуване рішення про скасування дії паспорту прив'язки тимчасової споруди.

Ухвалою суду від 19.11.2018 року, у зв'язку із усуненням позивачем недоліків позовної заяви, відкрите провадження у справі. Визначено, що справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження, призначена до розгляду у судовому засіданні та запропоновано відповідачу надати суду відзив на позовну заяву.

Не погоджуючись із заявленими до суду позовними вимогами, позивач 11.12.2018 року подав до суду відзив на позовну заяву. Зазначив, що документальна перевірка відділу містобудування та архітектури, житлово-комунального господарства, будівництва та надзвичайних ситуацій управління агропромислового розвитку Білозерської РДА була проведена у зв'язку із зверненням громадянина ОСОБА_2 Згідно із Порядком №698 підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об'єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності. У зв'язку із виявленими під час перевірки порушеннями посадовою особою УДАБІ було прийняте рішення про скасування дії паспорту прив'язки тимчасової споруди.

Зазначає, що згідно із положеннями Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Порядку №244 та у зв'язку із зверненням позивача до відділу містобудування та архітектури із відповідною заявою з вимогою надати йому паспорт прив'язки ТС, відділ містобудування та архітектури, розглянувши дану заяву, прийняв рішення про видачу паспорта прив'язки ТС, яке виклав у формі відповідно до додатку 1 Порядку №244. Відносини щодо встановлення ТС, призупинення чи анулювання паспорта прив'язки ТС виникають тільки між замовником та органом місцевої влади, тому питання призупинення чи анулювання паспорта прив'язки можливе виключно у відповідних прийнятих рішеннях органів, до який звертається замовник із відповідною заявою.

Крім того, відповідач вказує на те, що за змістом положень ДСТУ 3587-97 та Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" належна позивачу торгівельно-побутова тимчасова споруда є малою архітектурною формою для провадження підприємницької діяльності, у зв'язку із чим при виборі місця розташування тимчасової споруди мають застосовуватися обмеження, встановлені державними стандартами.

Таким чином позивачем під час вибору місця розташування ТС та відділом містобудування та архітектури, який видав паспорт прив'язки не дотримано п. 3.7.4 ДСТУ 3587, ДБН В.2.3-5.2001, що є порушенням п. 1.12 Порядку, при розміщенні ТС ураховуються всі наявні планувальні обмеження, передбачені будівельними нормами.

Враховуючи викладене відповідач вважає правову позицію позивача хибною та не підтвердженою жодними доказами, просить суд у задоволенні позовних вимог позивача відмовити.

Ухвалою суду від 11.12.2018 року розгляд справи відкладено на іншу дату за клопотанням сторін.

20.12.2018 року від позивача до суду надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв'язку із його хворобою.

Розгляд справи 22.12.2018 року відкладено на іншу дату у зв'язку із перебуванням судді на лікарняному.

15.01.2019 року сторони надали суду клопотання про зупинення провадження у справі у зв'язку із наданням їм часу для примирення. Ухвалою суду від 15.01.2019 року провадження у справі зупинено до 19.02.2019 року.

19.02.2019 року від представника позивача до суду надійшла заява про підтримання позовних вимог у повному обсязі. Також 19.02.2019 року до суду від представника позивача та позивача надійшла заява про розгляд справи в порядку письмового провадження та підтримання позовних вимог в повному обсязі.

Від представника відповідача 19.02.2019 року до суду також надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника, про не визнання позовних вимог.

Ухвалою суду від 19.02.2019 року провадження у справі поновлено.

За змістом ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Частиною 3 ст. 194 КАС України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе здійснювати розгляд справи в порядку письмового провадження на підставі наявних у ній доказів.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, з'ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вирішуючи даний спір виходить з наступного: з матеріалів справи рішенням Виконавчого комітету Білозерської селищної ради від 31.08.20017 року №49 ОСОБА_1 погоджено розміщення тимчасової споруди на земельній ділянці орієнтованою площею 30 кв. м. для ведення підприємницької діяльності на перехресті вулиць Свободи та Ценьковського в смт Білозерка. 26.12.2017 року ОСОБА_1 відділом містобудування та архітектури, жкг, будівництва та надзвичайних ситуацій управління АПР Білозерської РДА видано паспорт прив'язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності за вказаною адресою.

На підставі звернення гр.. ОСОБА_2 від 21.03.2018 № 52/18 щодо порушення будівельних норм при розміщенні тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Херсонській області Петрук Л.М. проведено документальну перевірку Відділу містобудування та архітектури, житлово-комунального господарства, будівництва та надзвичайних ситуацій управління агропромислового розвитку Білозерської РДА. Перевіркою встановлено, що тимчасова споруда підприємницької діяльності розміщена на відстані 10,0 м від проїзної частини вулиці Свободи, та на відстані 2,12-2,75 від проїзної частини вул. Ценковського. Відстані від перехрещення вулиць до ТС становлять 8,0 м та 9,87 м. Таке розміщення не відповідає вимогам примітки п. 2.28 та додатку "Г" ДБН В.2.3-5-2001 "Вулиці та дороги населених пунктів", п. 3.7.4 ДСТУ 3587 "Автомобільні дороги, вулиці та залізничні переїзди. Вимоги до експлуатаційного стану".

На підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 11.06.2018 р. № 736 та довідки складеної за результатами документальної перевірки від 06.06.2018 видане направлення на проведення позапланової перевірки від 13.06.2018 року № 32/а. Головним інспектором будівельного нагляду було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Відділу містобудування та архітектури, житлово-комунального господарства, будівництва та надзвичайних ситуацій управління агропромислового розвитку Білозерської РДА.

За результатами перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 19.06.2018 року, яким зокрема, зафіксовано, що Відділом містобудування та архітектури під час видачі паспорту прив'язки ТС від 26.12.2017 №01-10/13, не враховано всі наявні планувальні обмеження, передбачені будівельними нормами згідно п. 1.12 Порядку № 244. Перевіркою встановлено, що тимчасова споруда підприємницької діяльності розміщена на відстані 10,0 м від проїзної частини вулиці Свободи, та на відстані 2,12-2,75 від проїзної частини вул. Ценьковського. Відстані від перехрещення вулиць до ТС становлять 8,0 м та 9,87 м. Таке розміщення не відповідає вимогам примітки п. 2.28 та додатку "Г" ДБН В.2.3-5-2001 "Вулиці та дороги населених пунктів", п. 3.7.4 ДСТУ 3587 "Автомобільні дороги, вулиці та залізничні переїзди. Вимоги до експлуатаційного стану".

На підставі вказаного посадовою особою Управління ДАБІ у Херсонській області було прийнято рішення від 20.06.2018р. № 191/Бел. р-н про скасування дії паспорту прив'язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності від 26.12.2017 № 01-10/13 на розі вул.. Свободи та вул.. Ценьковського в смт Білозерка, Херсонської області.

10.08.2018 року відділ містобудування та архітектури, житлово-комунального господарства, будівництва та надзвичайних ситуацій управління агропромислового розвитку Білозерської районної державної адміністрації листом №01-10/131 повідомив ОСОБА_1 про необхідність припинення здійснення підприємницької діяльності на перехресті вулиць Свободи і Ценьковського в смт Білозерка і здійснення демонтажу тимчасової споруди у зв'язку із скасуванням дії паспорту прив'язки. Листом від 10.09.2018 року Білозерська селищна рада повідомила ОСОБА_1 про необхідність у місячний термін демонтувати тимчасову споруду для провадження підприємницької діяльності у зв'язку із рішенням управління ДАБІ у Херсонській області про скасування дії паспорту прив'язки тимчасової споруди.

Вирішуючи даний спір, суд враховує наступні норми законодавства: відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини другої статті 2 КАС України в справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Повноваження державної архітектурно-будівельної інспекції у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, законами України "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про архітектурну діяльність", "Про благоустрій населених пунктів", Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698 (далі - Порядок № 698).

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з положеннями частини першої статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Частиною другою статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з положеннями частини третьої статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Відповідно до частини четвертої статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об'єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об'єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у формі державного архітектурно-будівельного контролю та державного архітектурно-будівельного нагляду, які відрізняються суб'єктами та об'єктами перевірки. Зокрема, контроль передбачає систему заходів щодо перевірки дотримання суб'єктами господарської діяльності (замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, у той час, як нагляд здійснюється щодо уповноважених органів містобудування та архітектури.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ в Херсонській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Відділом містобудування та архітектури, ЖКГ, будівництва та надзвичайних ситуацій управління АПР Білозерської РДА тобто фактично здійснено захід державного архітектурно-будівельного нагляду.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698 (далі - Порядок № 698).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 698 нагляд здійснюється ДАБІ через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 698 основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції від 08 вересня 2015 року № 987 (у редакції наказу Держархбудінспекції від 12 жовтня 2015 року № 1112) затверджено Положення про Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (далі - Положення № 1112).

Згідно з пунктом 1 Положення № 1112 Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області є територіальним органом - структурним підрозділом апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Пунктом 3 Положення № 1112 визначено, що основними завданнями Управління є забезпечення реалізації державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду у випадках, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" на території Херсонської області, зокрема: здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням уповноваженими органами містобудування та архітектури, виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Управління відповідно до покладених на нього завдань та в межах повноважень, визначених Законом, у сфері державного архітектурно-будівельного нагляду, серед іншого: перевіряє законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок; скасовує чи зупиняє дії рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції (пункт 4 Положення № 1112).

Відповідно до пункту 6 Положення № 1112 від імені Управління здійснювати повноваження, визначені пунктом 4 цього Положення мають право головні інспектори будівельного нагляду відповідно до посадових обов'язків, визначених посадовими інструкціями.

Пунктом 2.1 Посадової інструкції головного інспектора будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області інструкції встановлено, що інспектор відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, здійснює державний нагляд за дотриманням уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; проводить перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, під час провадження об'єктами нагляду містобудівної діяльності; законності рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; у визначених законодавством випадках скасовує чи зупиняє дію рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що до повноважень головних інспекторів будівельного нагляду, в межах здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, входить проведення позапланових перевірок уповноваженими органами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил і у разі виявлення порушень об'єктами нагляду, скасовувати чи зупиняти дії прийнятих ними рішень.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що головний інспектор будівельного нагляду при здійсненні державного архітектурно-будівельного нагляду діяв у межах повноважень, визначених Законом.

Стосовно безпідставності скасування дії паспорта прив'язки, суд зазначає наступне: відповідно до частин 2 та 4 ст. 28 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" тимчасова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності - одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту. Тимчасова споруда для здійснення підприємницької діяльності може мати закрите приміщення для тимчасового перебування людей (павільйон площею не більше 30 квадратних метрів по зовнішньому контуру) або не мати такого приміщення.

Розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Частиною 4 ст. 28 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 21 жовтня 2011 року N 244 затверджено Порядок розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності.

Пунктами 2.1 - 2.3 названого Порядку визначено, що підставою для розміщення тимчасової споруди (далі ТС) є паспорт прив'язки ТС. Замовник, який має намір встановити ТС, звертається до відповідного виконавчого органу сільської, селищної, міської ради, районної державної адміністрації із відповідною заявою у довільній формі про можливість розміщення ТС. До заяви додаються: графічні матеріали із зазначенням бажаного місця розташування ТС, виконані замовником у довільній формі на топографо-геодезичній основі М 1:500 кресленнями контурів ТС з прив'язкою до місцевості; реквізити замовника (найменування, П.І.Б., адреса, контактна інформація). Цей перелік документів є вичерпним.

Таким чином в даному разі підставою для розміщення ТС в межах Білозерського району є паспорт прив'язки ТС, який видається Відділом містобудування та архітектури.

Відповідно до п. 1.1. ДСТУ 3587-97 "Безпека дорожнього руху", цей стандарт, серед іншого, поширюються на автомобільні дороги, вулиці і дороги міст та населених пунктів, залізничні переїзди міські вулиці і дороги загального користування і є обов'язковими для їх власників або уповноважених ними органів, організацій, що здійснюють ремонт і утримання дорожніх об'єктів і користувачів. Згідно п. 3.7.1 зазначеного ДСТУ споруди торговельно-побутового призначення (крім кіосків для продажу проїзних квитків на зупинках маршрутних транспортних засобів) і рекламоносії повинні розміщуватися за межами тротуарів або узбіч на відстані не менше ніж 2 м від них, але не ближче ніж 10 м від краю проїзної частини вулиць і доріг. Статтею 28 "Тимчасові споруди для провадження підприємницької діяльності" названого Закону визначено щодо розміщення малих архітектурних форм (ч. 3 ст. 28 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

В даному разі позивач під час вибору місця розташування ТС та Відділом містобудування та архітектури, який видав паспорт прив'язки не дотримано п. 3.7.4 ДСТУ 3587, ДБН В.2.3-5-2001, що є порушенням п. 1.12 Порядку, при розміщенні ТС ураховуються всі наявні планувальні обмеження, передбачені будівельними нормами.

Схемою розміщення тимчасової споруди визначено відстань від проїзної частини вулиці Ценьковського 2,12-2,75 м, що є порушенням п. 3.7.4 ДСТУ 3587, споруди торговельно-побутового призначення (крім кіосків для продажу проїзних квитків на зупинках маршрутних транспортних засобів) і рекламоносії повинні розміщуватися за межами тротуарів або узбіч на відстані не менше ніж 2 м від них, але не ближче ніж 10 м від краю проїзної частини вулиць і доріг.

2.21 ДБН В.2.3-5-2001 "Вулиці та дороги населених пунктів" Споруди торговельно-побутового призначення (крім кіосків з продажу проїзних квитків на зупинках маршрутних транспортних засобів) і рекламоносії повинні розміщуватися за межами тротуарів або узбіч згідно з вимогами існуючих законодавчих та нормативних актів, затвердженою містобудівною документацією та місцевими правилами забудови населених пунктів. 2.28 Примітка. Найменшу відстань видимості в плані у зоні перехресть вулиць і доріг у одному рівні слід визначати побудовою трикутника видимості (додаток Г) (в нашому випадку - 85*85м), в зоні якого не допускається розміщувати будь-які будови, тимчасові споруди та зелені насадження заввишки більше 1,2 м. Проте, паспорт прив'язки тимчасової споруди зупиночного комплексу містить визначення висоти тимчасової споруди - 2,60 м, що перевищує гранично допустиму висоту.

При цьому, згідно підпункту 1.12 Порядку № 244 при розміщенні тимчасових споруд ураховуються всі наявні планувальні обмеження, передбачені будівельними нормами.

З аналізу вищевикладених правових норм слідує, що тимчасова споруда для провадження підприємницької діяльності є елементом благоустрою, розміщення якої здійснюється на підставі дозвільного документу - паспорта прив'язки, який видає відповідний орган за зверненням особи, яка бажає розмістити тимчасову споруду, з дотриманням вимог, у тому числі, і Єдиних правил.

Таким чином суд враховує те, що суб'єкт господарювання в даному разі має додержуватися у своїй діяльності правил благоустрою, визначених, зокрема законом України "Про благоустрій населених пунктів", порядком №244, Єдиними правилами, та виконання обов'язку органом державного архітектурно-будівельного нагляду щодо забезпечення дотримання правил благоустрою всіма суб'єктами містобудівної діяльності.

Крім того, помилковим є твердження позивача про те, що паспорт прив'язки не є рішенням, оскільки паспорт прив'язки ТС фактично є дозвільним документом на розміщення ТС для провадження підприємницької діяльності, який прийнято відповідним органом з питань містобудування та архітектури у формі, згідно додатку № 1 Порядку № 244, та розміщення якого здійснюється з урахуванням всіх наявних планувальних обмежень, передбачених будівельними нормами.

Перелічені висновки узгоджуються з аналогічною правовою позицією викладеною в Постанові Верховного Суду у справі № К/9901/57869/18.

За таких обставин суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 143, 194, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд

вирішив:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1, АДРЕСА_1) - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П'ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Василяка Д.К.

кат. 109040000