Справа № 826/10695/17
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2019-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

05 березня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Коротких А.Ю.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Сталь" на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2018 року, що прийнята о 11 год. 40 хв. у місті Києві, у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Сталь" до Управління Пенсійного фонду України в місті Сєвєродонецьку Луганської області, Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправними дій,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- визнати протиправними дії Правобережного управління Пенсійного фонду України в місті Києві зі складання та нарахування сплати ПрАТ "Сталь" розрахунків фактичних витрат на виплату та доставку пенсій за віком на пільгових умовах за період з квітня 2017 року по серпень 2017 року;

- визнати протиправними дії Управління Пенсійного фонду України в місті Сєвєродонецьку Луганської області щодо пред'явлення розрахунків фактичних витрат на ви плату та доставку пенсій за віком на пільгових умовах за списком № 1 та № 2 за період з квітня 2017 року по серпень 2017 року, пред'явлених до сплати ПрАТ "Сталь".

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2018 року позов залишено без розгляду з підстав повторної неявки позивача у судове засідання.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення, а справу направити на продовження розгляду до суду першої інстанції, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з'ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстави для залишення позову без розгляду були відсутні.

Управління Пенсійного фонду України в місті Сєвєродонецьку Луганської області у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 вересня 2017 року прийнято позовну заяву до розгляду та призначено судовий розгляд справи на 11 грудня 2017 року (т.1 а.с. 1).

У судове засідання 11.12.2017 ніхто не з'явився (т.1 а.с. 84), розгляд справи судом відкладено на 26.02.2018 (т.1 а.с. 85). Позивач у судове засідання 26.02.2018 прибув, суд ухвалив подальший розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного провадження (т.1 а.с. 101).

Судом першої інстанції 12.04.2018 ухвалено призначити розгляд справи у судовому засіданні на 15.05.2018. Відомості про направлення позивачу повістки відсутні, водночас ухвалу від 12.04.2018 отримано позивачем 17.04.2018 (т.1 а.с. 184).

У судове засідання 15.05.2018 позивач прибув, проте розгляд справи судом відкладено на 30.07.2018 (т.1 а.с. 197) про що позивачу направлено повістку (т.1 а.с. 198), відомостей про отримання якої, однак, немає. Водночас позивачем було подане клопотання про відкладення розгляду справи (т.1 а.с. 202).

Позивач у судове засідання 30.07.2018 не прибув. Суд першої інстанції відклав розгляд справи на 14.08.2018 (т.1 а.с. 205-206) про що позивача було повідомлено телефонограмою (т.1 а.с. 208). Відомості про направлення позивачу повістки матеріали справи не містять.

Позивач у судове засідання 14.08.2018 позивач прибув, судом на 10.09.2018 було відкладено розгляд справи (т.1 а.с. 222). Відомості про повідомлення позивача про розгляд справи (розписка, повістка тощо) матеріали справи не містять. Водночас, позивачем було подане клопотання про відкладення розгляд справи (т.1 а.с. 241).

У судове засідання 10.09.2018 ніхто не з'явився (т.1 а.с. 235). Суд повідомив позивача про розгляд справи 09.10.2018 повіткою (т.1 а.с. 238), яка отримана останнім 13.09.2018 т.1 (а.с. 239). 05.10.2018 позивач подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи (т.1 а.с. 244).

У судове засідання 09.10.2018 учасники справи не з'явилися т.1 (а.с. 246). Про розгляд справи 29.10.2018 позивача повідомлено телефонограмою (т.1 а.с. 248), відомості про направлення повістки рекомендованим листом із повідомленням відсутні.

Як свідчать матеріали справи, 29.10.2018 учасники справи у судове засідання також не з'явилися (а.с. 249). Про розгляд справи 19.11.2018 позивача повідомлено повісткою (т. 1 а.с 250), яку отримано останнім 02.11.2018 (т. 1 а.с. 252).

У зв'язку із повторною неявкою позивача, судом першої інстанції 19.11.2018 постановлено оскаржувану ухвалу, якою позов залишено без розгляду. Приймаючи це рішення, суд першої інстанції наголошував на тому, що про розгляд справи 29.10.2018 та 19.11.2018 позивач був належним чином повідомлений, проте у судові засідання не з'явився, про причини неявки не повідомив.

Проте, колегія суддів вважає такі висновки суду першої інстанції помилковими.

Частина третя статті 124 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) передбачає, що судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 129 КАС за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв'язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Згідно частини другої статті 129 КАС учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.

За змістом частини другої статті 307 КАС про дату, час та місце розгляду справи повідомляються учасники справи, якщо справа відповідно до цього Кодексу розглядається з їх повідомленням.

З наведених загальних правил здійснення судових викликів і повідомлень випливає, що судовий виклик або судове повідомлення здійснюється шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою) або кур'єром. При цьому, текст повістки надсилається судом учаснику судового процесу електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв'язку тільки за наявності відповідної письмової заяви цього учасника судового процесу.

Аналогічну позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 02 жовтня 2018 року у справі №805/590/17-а.

Відповідно до частини п'ятої статті 205 КАС у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що наслідки повторної неявки позивача у судове засідання у вигляді залишення позову без розгляду, можна застосовувати лише у випадку належного повідомлення позивача про розгляд справи.

Проте, в матеріалах справи відсутні докази надсилання позивачу або його представнику повідомлення про розгляд справи 29.10.2018 шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою) або кур'єром та відповідні докази отримання такого повідомлення. Також відсутні відомості щодо надсилання тексту повістки текстовим повідомленням з використанням мобільного зв'язку на відповідний номер телефону.

Водночас, наявна у матеріалах справи телефонограма від 19.10.2018 (т. 1 а.с. 248) не є доказом належного повідомлення позивача та його представника про дату, час та місце розгляду справи, оскільки позивач або його представник не подавали письмову заяву про здійснення повідомлення шляхом надіслання тексту повістки усно каналами мобільного зв'язку, за наслідками якого має складатися відповідна телефонограма.

Отже, позивача не було належним чином повідомлено про розгляд справи 29.10.2018, а тому підстави для застосування судом першої інстанції 19.11.2018 пункту 4 частини першої статті 240 КАС та залишення позову без розгляду були відсутні.

При цьому, суд апеляційної інстанції відхиляє посилання скаржника про його неналежне повідомлення судом першої інстанції про розгляд справи 19.11.2018, позаяк позивачем було отримано повістку за адресою, вказаною ним як адреса для листування. При Цьому, будь-яких повідомлень про зміну місцезнаходження, зміни адреси для листування позивач до суду першої інстанції не направляв, як і не повідомляв суд про скасування довіреностей представників.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв помилкове рішення про залишення позову без розгляду.

За змістом частини першої статті 320 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Оскільки судом першої інстанції неповно з'ясовано обставини справи, порушено норми процесуального права які призвели до неправильного вирішення питання, то оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 34, 243, 312, 320, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Сталь" задовольнити.

Скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2018 року, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя І.В. Федотов

Повний текст постанови складений 06.03.2019.