Справа № 803/1134/18
Суддя: Ксензюк Андрій Ярославович
Дата ухвалення: 2019-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2019 року ЛуцькСправа № 803/1134/18

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ксензюка А.Я.,

при секретарі судового засідання Новак Л.О.,

за участю представників позивача ОСОБА_1,ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши в судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Ковелькомунпроект» до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Ковелькомунпроект» (далі ПП «Ковелькомунпроект», позивач) звернулося в суд із позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області (далі УДАБІ у Волинській області, відповідач) про визнання протиправними та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05 червня 2018 року №9/1649 та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25 травня 2018 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем проведено плановий захід державного контролю на обєкті «Реконструкція виробничо-складського приміщення (холодильник для ягід) на землях Старочорторийської сільської ради Маневицького району Волинської області» щодо дотримання суб'єктами містобудування Товариством з обмеженою відповідальністю «Хайберрі» (далі ТзОВ «Хайберрі», замовник), Товариством з обмеженою відповідальністю «Західатомбудмонтаж» (далі ТзОВ «Західатомбудмонтаж», підрядник), ПП «Ковелькомунпроект» (генеральний проектувальник) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, за результатами якого складено акт від 25 травня 2018 року № 1530-16/1788. Перевіркою виявлено, що передана позивачем замовнику ТзОВ «Хайберрі» проектна документація не відповідає будівельним нормам, стандартам і правилам.

За результатами перевірки позивачу видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25 травня 2018 року, з вимогою усунути виявлені порушення в місячний термін. Також постановою відповідача від 05 червня 2018 року №9/1649 визнано ПП «Ковелькомунпроект» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною першою статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 158 580 грн 00 коп.

Позивач вважає, що відповідач при прийнятті зазначених рішень діяв незаконно, не обєктивно та упереджено, а виявлені порушення у сфері містобудівної діяльності є надуманими та безпідставними.

Щодо суті виявлених перевіркою порушень, то позивач не погоджується із висновками, викладеними в акті перевірки, які стали підставою для прийняття спірних постанови про накладення штрафу та припису, та зазначає, що:

- порушення щодо відсутності у проекті даних про проведені інженерські вишукування чи уточнення раніше проведених вишукувань на земельній ділянці є безпідставними, оскільки згідно із пунктом 14 Порядку розроблення проектної документації на будівництво обєктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16 травня 2011 року № 45 та пунктом 7.4 Державних будівельних норм (далі ДБН) А.2.2-3:2014 визначено, що така документація має зберігатися виключно у проектувальника, в даному випадку у ПП «Ковелькомунпроект», та не є частиною проекту;

- розроблення проектної документації без технічних умов на електропостачання є правомірним, оскільки завдання замовника на проектування та проектна документація передбачає приєднання запроектованого приміщення до існуючих власних інженерних мереж, в межах дозволеної потужності, без погодження з електропередавальною організацією та укладення договору про приєднання до електричних мереж, внаслідок чого у позивача при розробленні проектної документації на частину запроектованого приміщення не було необхідності отримувати від електропередавальної організації технічні умови на приєднання її до мереж електроенергетики;

- доводи відповідача про необхідність розроблення кошторисної документації по даному проекту є безпідставними, оскільки фінансування реконструкції приміщення здійснюється за особисті приватні кошти, що належать забудовнику;

- реконструкція обєкта будівництва не передбачає вчинення будь-яких дій по опорядженні внаслідок технічних рішень та специфіки матеріалу, що фактично унеможливлює розробку паспорта опоряджувальних робіт;

- враховуючи, що ДБН А.3.1-5:2016 набрав чинності 01 січня 2017 року, а проектна документація була передана замовнику 23 грудня 2016 року, тому порушення пункту 5.2.1 та додатку «Е» ДБН А.3.1-5.2016 «Організація будівельного виробництва» є безпідставними;

- позивачем не порушено вимоги ДБН А.2.2-1-2003 «Склад і зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище (далі ОВНС) при проектуванні і будівництві підприємств, будинків і споруд», оскільки замовник позивача не визначив виконавцем ОВНС, вони не складали заяву про наміри, завдання на розроблення матеріалів ОВНС.

Також вказує, що ДБН носять довідковий, а не обов'язковий характер.

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та на підставі частини четвертої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.

У відзиві на позов від 04 липня 2018 року за № 1003-1.16/1924-18 відповідач його вимог не визнав, мотивуючи тим, що оскільки перевіркою встановлені порушення вимог державних будівельних норм, то застосування штрафу на підставі Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та винесення припису відповідно до пункту 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, що за формою та строком для усунення порушень відповідає додаткам 3-4 цього Порядку, є правомірним. З наведених підстав відповідач просив в задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 18 липня 2018 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу та зупинено провадження до одержання результатів експертизи.

Відповідно до ухвали суду від 26 лютого 2019 року провадження у цій справі було поновлено.

У судовому засіданні представники позивача, кожен зокрема, позовні вимоги підтримали, з підстав, викладених у позові. Просили позов задовольнити.

Представник відповідача підтримала доводи, наведені у відзиві на позовну заяву. Просила в задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Судом встановлено, що відповідно до направлення для проведення планового заходу від 11 травня 2018 року №16/1788 працівниками УДАБІ у Волинській області проведено плановий захід державного контролю на обєкті «Реконструкція виробничо-складського приміщення (холодильник для ягід) на землях Старочорторийської сільської ради Маневицького району Волинської області» щодо дотримання суб'єктами містобудування ТзОВ «Хайберрі» (замовник), ТзОВ «Західатомбудмонтаж», (підрядник), ПП «Ковелькомунпроект» (генеральний проектувальник) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, за результатами якого складено акт від 25 травня 2018 року № 1530-16/1788 (далі акт перевірки).

Перевіркою встановлена, що проектна документація передана замовнику з наступними порушеннями:

- пункту 4.1 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ДБН А.2.1-1-2008 «Інженерні вишукування для будівництва», а саме, у проекті відсутні дані про проведені інженерні вишукування чи уточнення раніше проведених інженерних вишукувань на земельній ділянці;

- пункту 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», а саме, у пояснювальній записці проекту відсутня частина вихідних даних, технічні умови на електро- та водопостачання;

- пункту 7.6 та додатку «Е» (довідковий), пункту 9.2 та додатку «Ж» ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ДСТУ БД.1.1-1.2013 «Правила визначення вартості будівництва» а саме, в складі проекту та робочої документації відсутня кошторисна документація на будівництво;

- пункту 9.2 та додатку «Ж» (довідковий) ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», а саме, в складі робочої документації відсутній паспорт опоряджувальних робіт;

- пункту 5.2.1 та додатку «Е» ДБН А.3.1-5.2016 «Організація будівельного виробництва», ДБН А.2.2-1-2003 «Склад і зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище при проектуванні і будівництві підприємств, будинків і споруд», а саме, в розділі «Проект організації будівництва» відсутній календарний план будівництва, відомість потреби в будівельних конструкціях, виробах, матеріалах і устаткуванні, відомість потреби в основних будівельних машинах і транспортних засобах на будівництві; у пояснюючій записці проекту, в розділі «Організація будівництва» відсутнє обґрунтування прийнятної тривалості будівництва, характеристика умов будівництва, обґрунтування обсягів потреби у тимчасовому водо- та електропостачанні, заходи щодо охорони праці, обґрунтування методів виконання будівельних робіт, оцінка впливів на навколишнє середовище.

На підставі акта перевірки 25 травня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Волинській області ОСОБА_4 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано ОСОБА_1 усунути виявлені порушення в місячний термін.

05 червня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Волинській області ОСОБА_4 прийнято постанову №9/1649, відповідно до якої позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною першою статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 158 580 грн 00 коп. В основу постанови покладено висновки акта перевірки та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25 травня 2018 року.

Позивач, не погоджуючись із приписом та постановою про накладення штрафу, звернувся для захисту своїх прав із даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок №553). Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 5 та 6 даного Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Як вказано у пункті 1 Порядку №553, під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб'єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об'єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Частина четверта статті 2 Закону України 05 квітня 2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V) визначає, що заходи контролю здійснюються, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами…().

Суд також зазначає, що згідно з частиною четвертою статті 5 Закону №877-V органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу. Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю). Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.

Відповідно до пункту 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У свою чергу, пунктом 14 Порядку №553 визначено обов'язок суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, у тому числі, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Згідно з пунктами 16, 17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (у разі передачі замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження класу наслідків (відповідальності) об'єкта такий строк становить один місяць).

Пунктом 12 Порядку №553 обумовлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Перевіряючи наявність підстав та дотримання порядку притягнення позивача до відповідальності, суд зазначає наступне.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначає Закон України від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі Закон №208/94-ВР).

У розумінні статті 1 Закону №208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Згідно з частиною першою статті 2 Закону №208/94-ВР суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до статті 26 Закону України від 20 травня 1999 року №687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі - Закон №687-XIV) архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування.

Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

За правилами статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

З метою встановлення усіх фактичних обставин справи, які мають істотне значення для вирішення спору по суті, ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 18 липня 2018 року призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Волинському відділенню Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експертизи поставлено наступні питання:

1. Чи відповідає розроблена ПП «Ковелькомунпроект» проектно-кошторисна документація «Реконструкція виробничо-складського приміщення (холодильник для ягід) на землях Старочорторийської сільської ради Маневицького району» вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, ДСТУ тощо)?

2. Якщо не відповідає така проектно-кошторисна документація, то в чому полягає невідповідність?

Згідно із висновком експерта Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз від 28 грудня 2018 року № 8627 проект «Реконструкція виробничо-складського приміщення (холодильник для ягід) на землях Старочорторийської сільської ради Маневицького району», розроблений ПП «Ковелькомунпроект» відповідає вимогам ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; ДСТУ БД.1.1-1.2013 «Правила визначення вартості будівництва»; ДБН А.3.1-5:2009 «Організація будівельного виробництва»; ДБН А.2.2-1-2003 «Склад і зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище (ОВНС) при проектуванні і будівництві підприємств, будинків і споруд» та завданню на проектування.

Таким чином, за результатами будівельно-технічної експертизи встановлено, що проектна документація розроблена позивачем та передана замовнику відповідає будівельним нормам, стандартам і правилам.

Судом досліджено результати експертизи і у суду не виникає сумнівів щодо повноти проведеного експертом дослідження та обґрунтованості висновку експертизи.

Разом з тим, посилання відповідача у наданих суду письмових поясненнях від 20 лютого 2019 року за № 1003-1.16/520-19 та в судовому засіданні на те, що висновок експерта від 28 грудня 2018 року № 8627 суперечить вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності та обєкту дослідження та не може бути належним та допустимим доказом у справі, не відповідають встановленим обставинам справи та спростовуються наявною у матеріалах справи сукупністю належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів.

Беручи до уваги, спростування висновків УДАБІ у Волинській області про допущення позивачем порушень при розробленні та переданні замовнику проектної документації, суд дійшов висновку про відсутність у відповідача правових підстав для винесення оскаржуваних припису та постанови про накладення штрафу.

Частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судом також приймається до уваги, що відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що відповідач як субєкт владних повноважень не довів правомірність прийняття постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05 червня 2018 року №9/1649 та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25 травня 2018 року, з огляду на що позов належить задовольнити повністю.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача необхідно стягнути сплачений судовий збір.

Керуючись статтями 73-77, 241-246, 250, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05 червня 2018 року за №9/1649.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25 травня 2018.

Стягнути на користь Приватного підприємства «Ковелькомунпроект» (45000, Волинська область, місто Ковель, вулиця Драгоманова, будинок 5, ідентифікаційний код юридичної особи 32232304) за рахунок бюджетних асигнувань Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Кременецька, будинок 38) 4 140 (чотири тисячі сто сорок) гривень 70 копійок понесених витрат по сплаті судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.Я. Ксензюк

Повне судове рішення складено 04 березня 2019 року.