Справа № 560/3841/18
Суддя: Тарновецький І.І.
Дата ухвалення: 2019-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/3841/18
РІШЕННЯ

іменем України

19 лютого 2019 рокум. Хмельницький
Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Тарновецького І.І.

за участю:секретаря судового засідання Бачок О.В. представників позивача - ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, представника відповідача - ОСОБА_4
розглянувши адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області до Хмельницького професійного ліцею про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Хмельницького професійного ліцею, в якому з урахування заяви про уточнення позовних вимог, просив суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель Хмельницького професійного ліцею розташованих за адресою: Хмельницька область, м. Хмельницький, вул. Озерна, 8 (код ЄДРПУО 03071176), до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначених в ОСОБА_1 складеному за результатами проведення планової перевірки щодо додержання субєктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 420 від 25.10.2018 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в ході проведення планової перевірки щодо додержання та виконання вимог у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки відповідачем встановлено ряд порушень, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, які перебувають на обєкті, що, в свою чергу, є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації приміщення до повного усунення порушень.

Ухвалою суду від 22.11.2018 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

10.12.2019 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач зазначив, що позивач провів обстеження без участі представника відповідача, що підтверджується змістом акту. Акт перевірки не представлявся для підпису, що також слідує з його змісту. В акті не зазначені конкретні об'єкти, де зафіксовані порушення, тобто не ідентифіковані об'єкти, не доведено їх належність відповідачу. Вимоги в позові не відповідають графі акту № 420 не виконано, не дотримано, не відповідає, відсутнє, де зазначено десять пунктів недоліків. Викладені в позові порушення не відповідають акту перевірки, тобто є непідтвердженими, Хмельницькому професійному ліцею позивач не пред'являв вимог щодо таких порушень і Хмельницький професійний ліцей про ти них заперечує.

Ухвалою суду від 17.12.2018 Хмельницький окружний адміністративний суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.

Представники позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили суд адміністративний позов задовольнити в повному обсязі, з підстав зазначених у позовній заяві та відповіді на відзив.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечив, просив суд в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників позивача та заперечення представника відповідача, суд встановив наступні фактичні обставини.

На підставі наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області від 08.10.2018 № 640, у період з 19 по 25.10.2018, посадовими особами позивача, з метою додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки було здійснено планову перевірку Хмельницького професійного ліцею розташованого за адресою: Хмельницька область, м. Хмельницький, вул. Озерна, 8 (код ЄДРПУО 03071176).

За результатами проведеної перевірки складений акт перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 420 від 25.10.2018.

Згідно вказаного акту перевірки позивачем відображено ряд порушень, а саме:

п.1. Будівлю ліцею не обладнано системами протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації та системою оповіщення 3 типу) (Розділ V п. 1.2, п. 1.4 НАПБ А. 01.001-2014; додаток А, таблиця А1, п. 7.3., додаток Б, таблиця Б1, п. 5.3 ДБН В.2.5- 56:2014);

п. 2. Дерев'яні конструкції даху не піддано вогнезахисному оброблянню (Розділ III п. 2.5 НАПБ А.01.001-2014);

п. 3 Технічні приміщення (гаражу, котельні) використовуються під житлові кімнати. (Розділ II п. 21, Розділ ІІІ п. 2.14 НАПБ А.01.001-2014);

п. 4. Експлуатуються на шляхах евакуації оздоблення стін з горючих матеріалів Розділ III п.2.17 НАПБ А.01.001-2014);

п.5 Внутрішній протипожежний водопровід знаходиться у непрацездатному стані (Розділ V п. 2.2 НАПБ А.01.001-2014);

п.6. Не проведено технічне обслуговування усіх наявних вогнегасників (Розділ V п. 3.17 НАПБ А.01.001-204);

п.7. З'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (Розділ IV п.1.6 НАПБ А.01.001-2014);

п.8. Не встановлені покажчики місцезнаходження пожежної водойми та пожежного гідранта (Розділ V п.2.1 НАПБ А. 01.001-2014);

п.9. Пожежні щити не укомплектовано згідно норм належності (Розділ V п. 3.11 НАПБ А.01.001-2014);

п.10. Не встановлено на вікнах грати, які розкриваються, розсуваються або знімаються (Розділ III пункт 2.16 НАПБ А.01.001-2014);

п.11. Інженер з ОП не пройшов навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року N 444 "Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях". (Розділ II п. 16 НАПБ А.01.001-2014);

п.12. Дверні прорізи електрощитових не обладнано протипожежними дверима з межею вогнестійкості ЕІ 60 (Розділ III п. 2.3, Розділ IV п. 1.24 НАПБ А. 01.001-2014);

п. 13. Проводяться роботи по реконструкції, реставрації, технічному переоснащенню та капітальному ремонту приміщень, будинків і споруд без проектної документації (Розділ II п. 21 НАПБ А.01.001-2014);

п. 14. Шляхи евакуації захаращено сторонніми предметами, які перешкоджають вільній евакуації людей на випадок пожежі (майстерні) (Розділ III п.2.37 НАПБ А.01.001- 2014);

п. 15. Евакуаційні виходи захаращено сторонніми предметами, які унеможливлюють евакуацію людей на випадок пожежі. (Розділ III п.2.37 НАПБ А.01.001-2014);

п. 16. Не забезпечено приміщення первинними засобами пожежогасіння згідно норм належності (Розділ V п.3.9 НАПБ А.01.001-2014);

п.17. Сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням. (Розділ III п. 2.31 НАПБ А.01.001-2014);

п. 18. Розподільчі, зєднувальні коробки не закрито кришками з негорючого або важкогорючого матеріалу (Розділ IV п. 1.7 НАПБ А.01.001-2014);

п. 19 У отворах виходів на покрівлю не встановлено протипожежний люк (Розділ III п. 2.3 НАПБ А.01.001-2014);

п. 20 Експлуатується приміщення під сходовою клітиною (Розділ III п.2.37 НАПБ А.01.001-2014);

п. 21 Не здійснено лабораторні випробування засобів радіаційного та хімічного захисту (п. 2.3.6, п. 1 додатку 8 Інструкції з тривалого зберігання засобів радіаційного та хімічного захисту );

п. 22 Не відкориговані і не вивішені на видимих місцях плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі (Розділ II п. 5, 6 НАПБ А.01.001-2014);

п. 23 Приміщення не забезпечено відповідними знаками безпеки (Розділ II п.8 НАПБ А.01.001-2014);

п. 24 Для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння не встановлено вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности» (Розділ V п. 3.10 НАПБ А.01.001-2014);

п. 25 За наявності людей у приміщенні двері евакуаційних виходів не утримуються відкритими або замикаються лише на внутрішні запори, які відкриваються зсередини без ключа (Розділ ІІІ п. 2.27 НАПБ А.01.001-2014);

п. 26 Не надано проектну документацію на проведення реконструкцій в ліцеї, влаштування житлових кімнат в технічних будівлях, та реконструкцій світлових прорізів та шляхів евакуації, сходових клітин в гуртожитку, будівництва допоміжних споруд на території ліцею (ст. 67 Кодексу цивільного захисту України);

п. 27 Не проведено ідентифікацію потенційно-небезпечного обєкта (ст. 7 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об'єктів, ст. 3 Методика ідентифікації потенційно небезпечних об'єктів»);

п. 28 Заступник, відповідальний за цивільну оборону, керівники формувань цивільного захисту, голови комісій з надзвичайних ситуацій та евакокомісії, відповідальний за техногенну безпеку та цивільний захист не пройшли функціональне навчання в Інституті державного управління у сфері цивільного захисту та на територіальних курсах цивільної оборони (учбово-методичних центрах) (ст.ст. 20, 91 Кодексу цивільного захисту України, додаток 1 Порядку проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких повязана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту);

п. 29 Гуртожиток не обладнано системами протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації та системою оповіщення 3 типу) (Розділ V п. 1.2, п. 1.4 НАПБ А. 01.001-2014 додаток А, таблиця А.1, п. 2.1, додаток Б, таблиця Б.1, п. 15, ДБН В.2.5-56:2014);

п. 30 Внутрішній протипожежний водопровід знаходиться в несправному стані. (Розділ V п. 2.2 НАПБ А.01.001-2014);

п. 31 Система дистанційного пуску насосів підвищувачів тиску знаходиться у непрацездатному стані (Розділ V п.2.2 НАПБ А. 01.001-2014);

п. 32 На дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку не вказано після літерного індексу "ПК порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно - рятувальних підрозділів (Розділ V п. 2.2 НАПБ А.01.001-2014);

п. 33 Шляхи евакуації захаращено сторонніми предметами, які перешкоджають вільній евакуації людей на випадок пожежі. (Розділ III п. 2.37 НАПБ А.01.001-2014);

п. 34 Сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням (Розділ III п. 2.31 НАПБ А. 01.001-2014);

п. 35 Не укомплектовано пожежні кран-комплекти: пожежними рукавами однакового з ними діаметра та стволами (кнопками дистанційного запуску пожежних насосів), а також важелями для полегшення відкривання вентилів ( Розділ V п.2.2 НАПБ А. 01.001-2014);

п. 36 Не забезпечено приміщення первинними засобами пожежогасіння згідно норм належності (Розділ V п.3.9 НАПБ А.01.001-2014);

п. 37 Не відкориговані і не вивішені на видимих місцях плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі (Розділ II п. 5, 6 НАПБ А.01.001-2014);

п. 38 Не проведено технічне обслуговування усіх наявних вогнегасників (Розділ V п. 3.17 НАПБ А.01.001-2014);

п. 39 Експлуатуються на шляхах евакуації оздоблення стін з горючих матеріалів (Розділ III, п.2.17 НАПБ А. 01.001-2014);

п. 40 Дверні прорізи електрощитових не обладнано протипожежними дверима з межею вогнестійкості ЕІ60 (Розділ III п. 2.3, Розділ IV п.1.24 НАПБ А. 01.001-2014);

п. 41 Проводяться роботи по реконструкції, реставрації, технічному переоснащенню та капітальному ремонту приміщень, будинків і споруд без проектної документації (Розділ II п. 21 НАПБ А.01.001-2014);

п. 42 Експлуатується приміщення під сходовою клітиною (Розділ III п. 2.37 НАПБ А.01.001-2014);

п. 43 Допускається використання побутових електронагрівальних приладів в житлових кімнатах (електрочайники, мікрохвильові печі, холодильники) (Розділ IV п. 1.18 НАПБ А.01.001-2014);

п. 44 Допускається використання горища не за призначенням (захаращується сторонніми предметами) (Розділ III, п. 2.12 НАПБ А.01.001-2014).

Складений акт перевірки направлено на адресу Хмельницького професійного ліцею засобами поштового зв'язку.

У звязку з виявленими перевіркою порушеннями позивач звернувся до суду з позовом про застосування заходів реагування до відповідача шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) обєктів відповідача.

Надаючи правову оцінку публічно-правовим відносинам, суд виходить із наступного.

Спірні правовідносини регулюються Кодексом цивільного захисту України, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі по тексту Закон №5403-VІ) та Правилами пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом Міністерством внутрішніх справ України № 1417 від 30.12.2014, зареєстровані у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697.

Згідно з статтею 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі по тексту - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону №5403-VІ, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа (частина 4 статті 4 Закону №5403-VІ).

Згідно частини 6 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Частиною 7 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

За змістом статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати і здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань такої безпеки.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в областях.

До складу центрального органу виконавчої влади і його територіальних органів, які здійснюють вказаний нагляд, серед іншого, входять органи державного нагляду у сфері техногенного та пожежного нагляду.

У відповідності до статті 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Частиною 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері пожежної безпеки і цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Відповідно до Указу Президента України від 16.01.2013 за №20/2013 "Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій", Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі по тексту - ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України.

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Основними завданнями ДСНС України є: реалізація державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки.

ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в областях.

Таким чином, Головне управління ДСНС у Хмельницькій області є територіальним органом центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, наділений повноваженнями здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням та виконанням вимог законодавства у вказаній сфері безпеки і звертатись до суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також зупинення надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Санкції за порушення вимог законодавства з питань пожежної безпеки визначені статтею 68 Кодексу цивільного захисту України, відповідно до якої посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань такої безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний такий нагляд, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України однією із підстав для звернення в такому випадку до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Згідно з частиною 2 цієї статті Кодексу повне або часткове зупинення об'єктів і надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення об'єктів і надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Згідно з частиною 2 статті 51 та частиною 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Суд погоджується із позицією представника відповідача, що позивачем в порушення ч. 6 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"не забезпечено підписання ОСОБА_1 перевірки посадовими особами суб'єкта господарювання.

Зазначене порушення призвело до того, що вже в ході розгляду даної адміністративної справи, відповідач надав усні пояснення, подав належні та допустимі докази, з яких суд встановив обставини щодо усунення та відсутності частини виявлених порушень та вчинення вичерпних дій з метою усунення їх у майбутньому, зокрема, щодо наступних порушень зазначених в акті перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 420 від 25.10.2018:

п. 6 - Не проведено технічне обслуговування усіх наявних вогнегасників (Розділ V п. 3.17 НАПБ А.01.001-204);

п. 8 - Не встановлені покажчики місцезнаходження пожежної водойми та пожежного гідранта (Розділ V п.2.1 НАПБ А. 01.001-2014);

п. 9 - Пожежні щити не укомплектовано згідно норм належності (Розділ V п. 3.11 НАПБ А.01.001-2014);

п. 11 - Інженер з ОП не пройшов навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року N 444 "Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях". (Розділ II п. 16 НАПБ А.01.001-2014);

п. 14 - Шляхи евакуації захаращено сторонніми предметами, які перешкоджають вільній евакуації людей на випадок пожежі (майстерні) (Розділ III п.2.37 НАПБ А.01.001- 2014);

п. 15 - Евакуаційні виходи захаращено сторонніми предметами, які унеможливлюють евакуацію людей на випадок пожежі. (Розділ III п.2.37 НАПБ А.01.001-2014);

п. 16 - Не забезпечено приміщення первинними засобами пожежогасіння згідно норм належності (Розділ V п.3.9 НАПБ А.01.001-2014);

п. 28 - Заступник, відповідальний за цивільну оборону, керівники формувань цивільного захисту, голови комісій з надзвичайних ситуацій та евакокомісії, відповідальний за техногенну безпеку та цивільний захист не пройшли функціональне навчання в Інституті державного управління у сфері цивільного захисту та на територіальних курсах цивільної оборони (учбово-методичних центрах) (ст.ст. 20, 91 Кодексу цивільного захисту України, додаток 1 Порядку проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких повязана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту);

п. 36 Не забезпечено приміщення первинними засобами пожежогасіння згідно норм належності (Розділ V п.3.9 НАПБ А.01.001-2014);

п. 38 Не проведено технічне обслуговування усіх наявних вогнегасників (Розділ V п. 3.17 НАПБ А.01.001-2014).

На підтвердження зазначеного представником відповідача надано до суду відповідні документи (копія договору №32/07/18 від 04.07.2018 про здійснення оцінки (експертизи) протипожежного стану, копія акту виконаних робіт до договору №32/07/18 від 04.07.2018, копія акту здавання-приймання вогнегасників, які пройшли технічне обслуговування №1961 від 22 грудня 2018, копія договору на технічне обслуговування вогнегасників №0312, копія накладної №265 від 19.12.2018 про покупку ліцеєм протипожежного обладнання, копія посвідчень працівників ліцею, які пройшли навчання з протипожежної безпеки - 8шт., копія договору страхування членів добровільної пожежної дружини 04.09.2018, копія списку членів добровільної пожежної дружини) та фото укомплектованих щитових щ-1 та щ-2.

Також, факт часткового усунення порушень підтвердив допитаний в судовому засіданні свідок - завідуючий господарством Хмельницького професійного ліцею ОСОБА_5, та відповідач у поданому до суду відзиві на позовну заяву.

Стосовно іншої частини порушень зазначених у акті перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 420 від 25.10.2018, а саме у пунктах: 1, 2, 3, 4, 5, 7, 10,12,13, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 37, 39, 40, 41, 42, 43, 44, суд виходить з наступного.

З матеріалів перевірки судом встановлено, що позивач в акті перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 420 від 25.10.2018 зазначив, що порушення під час проведення перевірки виявлено у будівлі Хмельницького професійного ліцею та у будівлі гуртожитку Хмельницького професійного ліцею.

Проте, як вбачається із наявної в матеріалах справи копії витягу з Єдиного реєстру об'єктів державної власності щодо державного майна вбачається, що Хмельницький професійний ліцей, який розташований за адресою: Хмельницька область, м. Хмельницький, вул. Озерна, 8 (код ЄДРПУО 03071176), є єдиним майновим комплексом, до складу якого входять наступні об'єкти: навчально - виробничі майстерні, загально - побутовий корпус їдальні та спортзалу, учбовий корпус, гараж, овочесховище, туалет, пожежна водойма, трансформаторна підстанція, земельна ділянка, споруда, житлове приміщення, квартири в гуртожитку, гуртожиток.

Дослідивши викладену інформацію у копії витягу з Єдиного реєстру об'єктів державної власності щодо державного майна судом встановлено, що майновий комплекс навчального закладу складається із різних окремо розміщених і облікованих об'єктів.

Судом встановлено, що акт перевірки не містить перелік приміщень та об'єктів де встановлено порушення, які викладені у вказаному ОСОБА_1, окрім гуртожитку ліцею, оскільки до будівель ліцею входять і інші будівлі, зокрема, навчально - виробничі майстерні, загально - побутовий корпус їдальні та спортзалу, учбовий корпус, гараж, овочесховище, туалет, пожежна водойма, трансформаторна підстанція, земельна ділянка, споруда, житлове приміщення, квартири в гуртожитку.

Окрім того, суд бере до уваги, що в судовому засіданні представник позивача, також не зміг надати суду пояснень в яких саме приміщеннях єдиного майнового комплексу Хмельницького професійного ліцею та на яких поверхах, проводилася перевірка та у яких приміщеннях було встановлено, під час її проведення, порушення.

Щодо порушень встановлених під час перевірки та викладених у пунктах 1 та 29 ОСОБА_1 перевірки, а саме: "Будівлю ліцею не обладнано системами протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації та системою оповіщення 3 типу)", та "Гуртожиток не обладнано системами протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації та системою оповіщення 3 типу)", суд встановив послідуюче.

З матеріалів справи судом встановлено, що будівлі Хмельницького професійного ліцею та гуртожитку Хмельницького професійного ліцею збудовані у 1985 році.

Як зазначалося вище, посадовими особами позивача під час перевірки встановлено порушення відповідачем вимог ДБН В.2.5-56:2014.

У відповідності до п.1.2 Державних будівельних норм України "Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту", затверджених наказом Мінрегіону України від 13.11.2014 № 312 (далі ДБН В.2.5-56:2014) ці будівельні норми встановлюють вимоги до обладнання об'єктів СПЗ під час їх будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, зміни категорій приміщень і будинків за вибухонебезпечною і пожежною безпекою згідно з НАПБ Б.03.002 (Норми визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою, затверджених наказом МНС від 03.12.2007 № 833). Вимоги цих будівельних норм рекомендується використовувати під час реставрації.

Аналізуючи наведену норму, суд приходить до висновку, що на момент будівництва вказані будівлі відповідали вимогам всіх будівельних норм, а також вимог щодо забезпечення пожежної безпеки. Водночас, на момент будівництва будівель Хмельницького професійного ліцею та будівлі гуртожитку Хмельницького професійного ліцею не діяли НАПБ Б.03.002 та ДБН В.2.5-56:2014, а тому посилання позивача про порушення відповідачем вимог вказаних нормативно-правових актів є безпідставними.

Крім того, суд бере до уваги пояснення представника відповідача, що під час проведення позивачем попередніх перевірок відповідача (в тому числі перевірка, яка була проведена у квітні 2017 року, акт перевірки № 20 від 14.04.2017), порушень Розділу V п. 1.2, п. 1.4 НАПБ А. 01.001-2014; додатку А, таблиця А1, п. 7.3, додатку Б, таблиця Б1, п. 5.3 ДБН В.2.5- 56:2014 виявлено не було.

Стосовно дерев'яних конструкцій даху, які не піддано вогнезахисному оброблянню, порушення викладене в пункті 2 ОСОБА_1 перевірки, суд зазначає, що представник відповідача в судовому засіданні пояснив, що будівлі ліцею не мають дерев'яних конструкцій даху, а частину даху де наявна дерев'яна конструкція - піддано вогнезахисному оброблянню, та в подальшому буде оброблятися у встановленому порядку.

Суд критично ставиться до наданих представником позивача в судовому засіданні фотокопій, оскільки з останніх не можливо ідентифікувати з якого саме матеріалу виготовлено конструкцію даху, та приміщення якого саме об'єкту відповідача міститься на фото.

Щодо порушень визначених у пункті 3 - "Технічні приміщення (гаражу, котельні) використовуються під житлові кімнати", суд зазначає, що згідно витягу з Єдиного реєстру об'єктів державної власності щодо державного майна, серед будівель єдиного майнового комплексу ліцею немає в наявності будівлі котельні.

Окрім того, як пояснив в судовому засіданні представник відповідача, що на балансі ліцею немає технічних будівель. Гараж, як окремо стоячий об'єкт площею 122 кв. м. використовується за призначенням, як гараж. Під житло використовуються лише житлові приміщення згідно витягу з Єдиного реєстру об'єктів державної власності.

Представником позивача в спростування зазначеного не надано до суду жодних належних та допустимих доказів.

Щодо порушення викладеного в ОСОБА_1 перевірки у пунктах 4 та 39, а саме що в будівлі Хмельницького професійного ліцею та в будівлі гуртожитку експлуатуються на шляхах евакуації оздоблення стін з горючих матеріалів, судом встановлено наступне.

Представник відповідача у відзиві на позов та в судовому засіданні зазначив, що шляхи евакуації в будівлях ліцею облицьовані керамічною плиткою.

Де саме, які приміщення та шляхи евакуації оздоблені горючими матеріалами представник позивача та особа, яка проводила перевірку надати пояснення в судовому засіданні не змогли.

Суд перевіряючи правомірність встановленого порушення викладеного у пункті 5 ОСОБА_1 перевірки з наданих до матеріалів справи доказів, а саме акту перевірки пожежного гідранта та протипожежного водопроводу встановив, що внутрішній протипожежний водопровід знаходиться в робочому стані.

Даний факт також підтвердили представник відповідача та допитаний в судовому засіданні свідок - завідуючий господарством Хмельницького професійного ліцею ОСОБА_5.

Щодо встановленого порушення викладеного у пункті 7 ОСОБА_1 перевірки, а саме: "З'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів", представник позивача не зміг надати до суду жодних доказів на підтвердження встановленого порушення, проте як представник відповідача заперечив, що такі порушення наявні у будівлях єдиного майнового комплексу Хмельницького професійного ліцею. Також, встановлені порушення не підтвердив і допитаний в судовому засіданні свідок - завідуючий господарством Хмельницького професійного ліцею ОСОБА_5, який пояснив, що об'єкт, де були би виявлені порушення, які зазначені в п. 7 ОСОБА_1 в учбовому корпусі, загально - побутовому корпусі їдальні та спортзалу, навчально-виробничих майстернях відсутні.

Стосовно встановлених порушень викладених у ОСОБА_1 перевірки у пункті 10, а саме: "Не встановлено на вікнах грати, які розкриваються, розсуваються або знімаються" судом встановлено, що відповідно до розділу ІІІ пункту 2.16 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 30 грудня 2014 року N 1417, у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат останні повинні розкриватися, розсуватися або зніматися. Під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати мають бути відчинені (зняті).

Установлювати глухі ґрати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших приміщеннях, розрахованих на одночасне перебування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку.

Суд досліджуючи наявні в матеріалах справи докази не знайшов підтвердження того, що в будівлях Хмельницького професійного ліцею були встановлені грати, окрім того, аналізуючи положення Правил пожежної безпеки в Україні, суд дійшов висновку, що під час перебування людей у приміщеннях, в яких встановленні грати, останні мають бути відчинені або зняті.

Представником позивача на підтвердження встановленого порушення надано до суду фотокопію, на якій відображено, що на першому поверсі будівлі на вікнах встановлено грати, однак із останньої не можливо ідентифікувати чи дана будівля належить до будівель Хмельницького професійного ліцею, окрім того, зазначену фотокопію не було долучено до ОСОБА_1 перевірки, а тому остання не може бути належним доказом по справі.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про безпідставне твердження позивача, що у приміщеннях ліцею, де перебувають учні, персонал були встановленні грати.

Стосовно встановлених порушень викладених у пунктах 12 та 40 ОСОБА_1 перевірки, а саме: "Дверні прорізи електрощитових не обладнано протипожежними дверима з межею вогнестійкості ЕІ 60", суд зазначає, представник позивача в судовому засіданні не надав чітких пояснень в яких приміщеннях, на яких поверхах, в яких кімнатах виявлені порушення.

В свою чергу представник відповідача та свідок у справі - завідуючий господарством Хмельницького професійного ліцею ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснили, що порушення, які перешкоджають евакуації людей усунені, усі необхідні засоби протипожежної безпеки в наявності, сторонні предмети прибрано.

Стосовно проведення робіт по реконструкції, реставрації, технічному переоснащенню та капітальному ремонту приміщень, будинків і споруд без проектної документації (пункти ОСОБА_1 перевірки 13, 41), позивачем не надано до суду належних доказів на підтвердження проведення таких робіт.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проведення таких робіт, та зазначив, що всі приміщення навчального закладу відповідають матеріалам інвентаризації. Ніяких самовільних реконструкції, реставрації, технічного переоснащення та капітального ремонту в учбовому корпусі, загально-побутовому корпусі їдальні та спортзалу, навчально-виробничих майстернях не допущено.

Щодо порушень виявлених під час перевірки та зафіксованих у ОСОБА_1 перевірки в пункті 21 - "Не здійснено лабораторні випробування засобів радіаційного та хімічного захисту", суд зазначає, що представником позивача не надано жодного доказу того, що на балансі Хмельницького професійного ліцею наявні такі засоби.

Представник відповідача в судовому засіданні надав суду пояснення, в яких зауважив, що засоби радіаційного та хімічного захисту у Хмельницькому професійному ліцеї відсутні, а тому, у відповідача не було підстав для проведення їх лабораторного випробування.

Представником позивача в спростування зазначеного не надано до суду жодних належних та допустимих доказів.

Стосовно не проведення ідентифікації потенційно-небезпечного обєкта (пункт ОСОБА_1 перевірки 27) суд зазначає, що відповідно до ст. 1 Закону України "Про об'єкти підвищеної небезпеки" потенційно небезпечний об'єкт - об'єкт, на якому можуть використовуватися або виготовляються, переробляються, зберігаються чи транспортуються небезпечні речовини, біологічні препарати, а також інші об'єкти, що за певних обставин можуть створити реальну загрозу виникнення аварії.

Ідентифікація об'єктів підвищеної небезпеки - порядок визначення об'єктів підвищеної небезпеки серед потенційно небезпечних об'єктів.

Суб'єкт господарської діяльності - юридична або фізична особа, у власності або у користуванні якої є хоча б один об'єкт підвищеної небезпеки.

Об'єкт підвищеної небезпеки - об'єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об'єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру.

Аналогічне визначення потенційно небезпечного об'єкту дає і п. 2 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об'єктів, затверджене наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 18 грудня 2000 р. N 338.

Згідно п. 7 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об'єктів, ідентифікації підлягають усі об'єкти господарської діяльності, які розташовані на території України і перебувають у державній, колективній або приватній власності юридичних або фізичних осіб, а також інші об'єкти, визначені комісіями з питань ТЕБ та НС або відповідними центральними та місцевими органами виконавчої влади.

Пункт 5 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об'єктів вказує, що паспортизація потенційно небезпечних об'єктів здійснюється відповідно до переліків потенційно небезпечних об'єктів, затверджених комісіями з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, які складаються на підставі результатів ідентифікації потенційно небезпечних об'єктів.

Відповідно до вимог ст. 9 Закону України "Про об'єкти підвищеної небезпеки", суб'єкт господарської діяльності ідентифікує об'єкти підвищеної небезпеки відповідно до кількості порогової маси небезпечних речовин.

Нормативи порогової маси небезпечних речовин встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Порядок ідентифікації, форма та зміст оповіщення про її результати визначаються Кабінетом Міністрів України.

На основі ідентифікаційних даних Кабінет Міністрів України затверджує класифікацію об'єктів підвищеної небезпеки і порядок їх обліку.

Судом встановлено, що відповідач - державний навчальний заклад Хмельницький професійний ліцей не є суб'єктом господарської діяльності, не використовує небезпечних речовин і не є об'єктом підвищеної небезпеки.

Суд зауважує, що позивач в ОСОБА_1 перевірки та в судовому засіданні не навів жодного об'єкта Хмельницького професійного ліцею, який би відносився до потенційно - небезпечних об'єктів.

Щодо встановлених порушень визначених у пунктах ОСОБА_1 перевірки 30 - "Внутрішній протипожежний водопровід знаходиться в несправному стані", 31 -" Система дистанційного пуску насосів підвищувачів тиску знаходиться у непрацездатному стані" та 35 - "Не укомплектовано пожежні кран-комплекти: пожежними рукавами однакового з ними діаметра та стволами (кнопками дистанційного запуску пожежних насосів), а також важелями для полегшення відкривання вентилів", суд зазначає, що останні стосуються одного об'єкту протипожежного захисту - внутрішнього протипожежного водопроводу.

Як пояснив представник відповідача в судовому засіданні та підтвердив свідок - завідуючий господарством Хмельницького професійного ліцею ОСОБА_5, внутрішній протипожежний водопровід гуртожитку знаходиться в неробочому стані через відсутність насосів підвищувачів тиску, яких не було ще з 1985 року.

В свою чергу відповідачем забезпечено протипожежний водопровід шляхом забезпечення установи додатковими пожежними рукавами.

Застосовуючи у спірних правовідносинах поняття «порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей» суд враховує, що ні Кодекс цивільного захисту України, ні Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" не містить в собі юридичне визначення «конкретних обставин, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей», переліку відповідних «небезпечних чинників», «порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки», наявність яких створює загрозу життю та здоров'ю людей.

Дана категорія понять є оціночною, у зв'язку з чим трактування «загрози життю та здоров'ю людей», що створюється певним порушенням у сфері пожежної безпеки, повинно визначатися контролюючим органом і судом в кожному конкретному випадку окремо.

Пунктом 33 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України визначено термін пожежна безпека, за змістом якого це відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов'язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Відповідно до пункту 43 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об'єктах, а також у суб'єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Згідно з пунктом 26 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - це складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров'ю людини.

Суд зазначає, що в контексті вищенаведених норм настання реальної загрози життю та здоров'ю людей у сфері пожежної безпеки слід пов'язувати з обставинами і небезпечними чинниками, які безпосередньо можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Заходи реагування застосовуються судом за позовом органу державного нагляду, останній ж повинен обґрунтувати наявність підстав для цього, тобто вказати та довести, що виявлені порушення у сфері пожежної безпеки створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а також необхідність застосування конкретного заходу реагування залежно від характеру порушень та ступеню їх небезпеки.

Разом з тим, суд звертає увагу, що частиною 1 статті 8 Конституції України встановлено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

У Рішенні від 2 листопада 2004 року № 15-рп/2004 Конституційний Суд України зазначив, що верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.

Одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Основоположні права і свободи людини і громадянина закріплені, зокрема, в Першому Протоколі до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року), що набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року та є складовою її правової системи відповідно до вимог статті 9 Конституції України.

Відповідно до статті 2 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод нікому не може бути відмовлено у праві на освіту.

За змістом абзаців 1-3 статті 53 Конституції України, кожен має право на освіту. Повна загальна середня освіта є обов'язковою. Держава забезпечує доступність і безоплатність дошкільної, повної загальної середньої, професійно-технічної, вищої освіти в державних і комунальних навчальних закладах; розвиток дошкільної, повної загальної середньої, позашкільної, професійно-технічної, вищої і післядипломної освіти, різних форм навчання; надання державних стипендій та пільг учням і студентам.

Суд зазначає, що Хмельницький професійний ліцей є діючим закладом освіти, в якому станом на момент розгляду даної адміністративної справи відбуваються заняття, повна заборона його експлуатації обмежить право ліцеїстів вказаного ліцею на освіту, так як навчання в даному ліцеї буде припинено.

З огляду на це, оцінюванню підлягає питання, чи є захід реагування співрозмірним до мети його застосування і, що таке втручання у права відповідача буде пропорційним і, таким чином, буде досягнуто справедливий баланс між інтересами відповідача та публічними інтересами.

Метою застосування цього заходу є відвернення ймовірного настання для прав та інтересів невизначеного кола осіб негативних наслідків виявлених порушень. Такі негативні наслідки полягають у завданні шкоди життю та здоров'ю людей, але їх настання є вірогідною подією.

У зв'язку з цим, суд вважає обраний позивачем захід реагування таким, що не в повній мірі відповідає критеріям пропорційності, так як зрозумілого обґрунтування застосуванню повного зупинення та заборони експлуатації будівель, споруд і приміщень (окрім виконання робіт пов'язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки) Хмельницького професійного ліцею з врахуванням характеру вчинених порушень, позивачем не наведено і належними доказами не доведено, а отже не дає підстав для висновку, що саме у такий спосіб буде досягнуто справедливого балансу між публічними інтересами та інтересами відповідача.

Системно аналізуючи положення частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та статей 68, 70 Кодексу цивільного захисту України, суд також приходить до висновку, що цими правовими нормами установлена можливість застосування, як органом державного нагляду, так і судом різних заходів реагування за одні й ті самі порушення, при цьому критерієм їх розмежування є створення такими порушеннями загрози життю та здоров'ю людей і саме наявність такої загрози надає можливість для застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

У контексті спірних правовідносин загрозу життю та здоров'ю людей створюють такі порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства, які безпосередньо можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищення або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (пункт 32 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України).

Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Суд звертає увагу на те, що у даному випадку виявлені позивачем порушення установлених законодавством вимог пожежної безпеки самі по собі не створюють безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожеж, але можуть створювати небезпеку завдання шкоди життю та здоров'ю людей у процесі самої пожежі.

Проте, оскільки ризик виникнення пожежі має вірогідний характер і він безпосередньо не виникає внаслідок виявлених порушень, то позивач вправі на підставі положень статей 68, 69 Кодексу цивільного захисту України самостійно вжити заходи реагування шляхом видачі приписів, постанов і розпоряджень щодо усунення таких порушень.

Крім того, судом не встановлено, що виявлені порушення викликають необхідність застосування саме судом заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації певних будівель, споруд і приміщень відповідача.

Водночас суд приймає до уваги наведені відповідачем твердження щодо вжиття ним необхідних заходів, спрямованих на дотримання пожежної безпеки та усунення порушень, виявлених перевіркою.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення подальшої експлуатації відповідача є крайнім заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об'єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а тому позовні вимоги щодо повного зупинення роботи будівель Хмельницького професійного ліцею розташованих за адресою: Хмельницька область, м. Хмельницький, вул. Озерна, 8 не є достатньо обґрунтованими для вжиття таких заходів.

Відповідно до частини 2 статті 139 вказаного Кодексу при задоволенні позову субєкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати субєкта владних повноважень, повязані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Зважаючи на те, що в матеріалах справи відсутні докази понесення управлінням судових витрат, повязаних із залученням свідків та проведенням експертиз, то підстави для їх розподілу відсутні.

На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 241-246, 250, 255, 295, 297, 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області до Хмельницького професійного ліцею про застосування заходів реагування - відмовити.

Судові витрати в порядку статті 139 КАС України розподілу між сторонами не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 04 березня 2019 року

Позивач:Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області (вул. Героїв Чорнобиля, 1/2, м. Хмельницький, Хмельницька область, 29000 , код ЄДРПОУ - 38662200)
Відповідач:Хмельницький професійний ліцей (вул. Озерна, 8, м. Хмельницький, Хмельницька область, 29000 , код ЄДРПОУ - 03071176)

Головуючий суддя /підпис/ ОСОБА_6
"Згідно з оригіналом" Суддя ОСОБА_6