Справа № 344/17073/18
Суддя: Онишкевич Тарас Володимирович
Дата ухвалення: 2019-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2019 рокуЛьвів№ 857/1785/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Онишкевича Т.В.,

суддів Іщук Л.П., Обрізка І.М.,

з участю секретаря судових засідань Гром І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області від 4 грудня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

суддя у І інстанції Шамотайло О.В.,

час ухвалення рішення 18 год. 26 хв,

місце ухвалення рішення м. Івано-Франківськ,

дата складення повного тексту рішення не зазначено,

ВСТАНОВИВ:

22 жовтня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом, у якому просив визнати протиправними дії головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Яворського М.Й. (далі - УДАБІ) та визнати незаконною і скасувати постанову від 11 жовтня 2018 року № 182/1009/m6/2018 у справі про адміністративне правопорушення про визнання його винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 96 статті 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та накладення на штрафу у розмірі 5100,00грн.

Рішенням Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області від 4 грудня 2018 року у справі № 344/17073/18 вказаний позов було задоволено частково. Визнано протиправною та скасовано постанову УДАБІ від 11 жовтня 2018 року № 182/1009/m6/2018 у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2, а справу про адміністративне правопорушення закрито. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

При цьому суд першої інстанції виходив із того, що перевірку дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил було проведено без присутності позивача, який не був належним чином проінформований суб'єктом владних повноважень про виїзний характер позапланового заходу саме 26 вересня 2018 року, оскільки ні наказ про призначення перевірки, ні направлення не вказані у листі від 10 вересня 2018 року № 1009/1.18/999вих, а відповідачем не надано обґрунтованих доказів такого інформування. Тому оскаржувана постанова від 11 жовтня 2018 року є протиправною та підлягає скасуванню.

У апеляційній скарзі Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі - ДАБІ) просить зазначене судове рішення скасувати та ухвалити нове про відмову в задоволенні позовних вимог. Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що позивачу листом від 10 вересня 2018 року, який ним отримано 14 вересня 2018 року, було направлено повідомлення про необхідність з'явитися до УДАБІ та надати належним чином завірені копії документів, які стосуються будівництва берегоукріплювальних споруд. Перевірка не була здійснена у зв'язку із недопуском посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю, про що складено відповідний акт.

Одночасно апелянт вказує на безпідставність доводів позивача про відсутність позивача у зв'язку з його відрядженням, оскільки стороною позивача не подано документального підтвердження такого факту.

Окрім того, звертає увагу апеляційного суду на те, що позивачу було відомо про дату розгляди справи, оскільки відповідачем направлялися йому матеріали перевірки, а також протокол про адміністративне правопорушення, які ним отримано 2 жовтня 2018 року.

У поданому апеляційному суду відзиві на апеляційну скаргу позивач ОСОБА_2 просив залишити рішення суду першої інстанції без змін з огляду на його законність та обґрунтованість. Погоджується із доводами суду першої інстанції та вважає вимоги апелянта безпідставними.

Представник ДАБІ у ході апеляційного розгляду підтримала вимоги, викладені у апеляційній скарзі. Просила скасувати рішення суду першої інстанції та у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовити.

Представник ОСОБА_2 у судовому засіданні апеляційного суду підтримав позицію, викладену у відзиві на апеляційну скаргу. Просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу ДАБІ - без задоволення.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи із такого.

Як встановлено судом першої інстанції та слідує з матеріалів справи, відповідно до наказу УДАБІ № 829-П/1009/1.5/2018 від 3 вересня 2018 року «Про проведення позапланового заходу» наказано провести позаплановий захід на об'єкті будівництва: берегоукріплювальних спорудах на території Яблуницької сільської ради Верховинського району Івано-Франківської області. Предметом перевірки було дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (а.с. 54).

Начальником УДАБІ на підставі наказу УДАБІ № 829-П від 3 вересня 2018 року видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 3 вересня 2018 року № 829/1009/m.7/2018, відповідно до якого для здійснення позапланової перевірки на будівництво берегоукріплювальних споруд на території Яблуницької сільської ради Верховинського району Івано-Франківської області направлено головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Яворського М.Й. та головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Симчича М.В. Строк дії направлення з « 26.09» до « 26.09» 2018 року (а.с. 55).

У листі від 10 вересня 2018 року № 1009/1.18/999вих УДАБІ повідомляло керівника ТОВ «ПМК-77» ОСОБА_2 про проведення позапланової перевірки на підставі листа Управління Служби безпеки України в Івано-Франківській області від 27 серпня 2018 року № 60/8-3570, у зв'язку з чим виникла необхідність надання представника та належним чином завірених копій документів щодо виконання будівельних робіт по визначених об'єктах будівництва. Даний лист був отриманий позивачем 14 вересня 2018 року (а.с. 53).

21 вересня 2018 року за вих. № 135 директором ТОВ «ПМК-77» ОСОБА_2 направлено на адресу відповідача лист, у якому він просив уточнити копії яких саме документів та за які періоди ТОВ «ПМК-77» необхідно підготувати та подати до УДАБІ для перевірки.

При цьому 28 вересня 2018 року УДАБІ засобами поштового зв'язку було направлено позивачу супровідним листом за № 1009/1.18/1084вих акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 26 вересня 2018 року, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26 вересня 2018 року, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26 вересня 2018 року та протокол про адміністративне правопорушення від 26 вересня 2018 року.

Відповідно до акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 26 вересня 2018 року, складеного головним інспектором будівельного нагляду Яворським М.Й., керівник ТОВ «ПМК-77» ОСОБА_2 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на будівництво берегоукріплювальних споруд на території Яблуницької сільської ради Верховинського району для проведення позапланової перевірки, чим порушив положення пункту 1 частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року за № 553 (далі - Порядок № 553).

Також 26 вересня 2018 року вказаною посадовою особою відповідача винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, згідно з яким висунуто вимогу усунути виявлене порушення шляхом допущення посадових осіб до позапланової перевірки до 10 жовтня 2018 року, а також складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якого позивачу повідомлено про те, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на будівництві берегоукріплюючих споруд на території Яблуницької сільської ради Верховинського району, виявлено порушення підпункту 1 пункту 11 Порядку № 553 та вказано, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 00 хв. 11 жовтня 2018 року (а.с.19-23).

11 жовтня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду Яворським М.Й. щодо позивача винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 182/1009/m6/2018, згідно з якою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 5100,00грн.

Оцінюючи правильність вирішення судом першої інстанції даного публічно-правового спору, суд апеляційної інстанції звертає увагу на таке.

Приписами частини 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 96 КУпАП, порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно із статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, в числі іншого, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Підпунктом 1 пункту 11 Порядку № 553 передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Згідно із пунктом 14 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний, зокрема, допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Положеннями пункту 12 Порядку № 553 встановлено, що у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Пунктом 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року (далі - Порядок № 698), визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції. Позапланова перевірка проводиться з виїздом на об'єкт нагляду.

Відповідно до пункту 16 Порядку № 698 позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з Додатком 1. Під час проведення позапланової перевірки з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення.

Пунктами 18-19 Порядку № 698 передбачено, що під час проведення позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов'язаний пред'явити керівнику об'єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки. У разі недопущення об'єктом нагляду посадових осіб Держархбудінспекції до проведення перевірки складається акт за формою згідно з Додатком 2. Позапланова перевірка проводиться у присутності керівника об'єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи.

Оцінюючи доводи апелянта щодо невиконання ОСОБА_2 вимог відповідача про надання належним чином завірених копій документів по виконанню будівельних робіт, апеляційний суд вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що такі доводи є безпідставними, оскільки позивач у надісланому відповідачу листі за вих. № 135 від 21 вересня 2018 року не відмовлявся від надання документів, а просить додатково уточнити копії яких саме документів (в тому числі договорів) та за які періоди ТОВ «ПМК-77» необхідно підготувати та подати до УДАБІ для перевірки. При цьому суд апеляційної інстанції погоджується із позивачем у тому, що викладені у листі УДАБІ від 10 вересня 2018 року № 1009/1.18/999вих вимоги носили загальний характер і позивач обґрунтовано просив уточнити ї зміст.

Окрім того, відповідно до поданої позивачем копії наказу № 2209/1 від 22 вересня 2018 року «Про відрядження», протягом п'яти календарних днів з 24 вересня 2018 року до 28 вересня 2018 року він перебував у відрядженні у с. Синевір Міжгірського району Закарпатської області.

На переконання апеляційного суду, матеріали справи не містять належних доказів повідомлення позивача про проведення відповідачем даної позапланової перевірки та періоду, протягом якого така буде проводитись.

Сторонами не заперечується того, що ні позивач, як керівник об'єкта нагляду, ні інша уповноважена ним особа при проведенні УДАБІ позапланової перевірки не були присутні, що підтверджується складеними відповідачем актом, протоколами та приписом від 26 вересня 2018 року.

Відповідно до акту про недопущення посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 26 вересня 2018 року, у якому місцем його складання вказано с. Яблуниця, керівник ТОВ «ПМП-77» ОСОБА_2 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на будівництво берегоукріплюваних споруд на території Яблуницької сільської ради Верховинського району для проведення позапланової перевірки. Разом із тим, у акті не вказано, яким саме чином позивачем здійснено недопуск до перевірки.

Також не вказано, які саме дії позивача призвели до недопуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на будівництво берегоукріплювальних споруд на території Яблуницької сільської ради Верховинського району у складених 26 вересня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду Яворським М.Й. акті, протоколах та приписі.

Відповідно до статті 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з частиною 1 статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Однак, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26 вересня 2018 року не містить інформацію про посаду, прізвище, ім'я та по батькові особи, яка склала протокол, чим порушено вимоги наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» від 15 травня 2012 року № 240. У протоколі міститься повідомлення про час, дату та місце розгляду справи, проте відмітка про те, що позивач відмовився від підпису у протоколі, як і його підпис - відсутні.

Відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, чого в даному випадку дотримано не було.

Згідно із частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України у адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до приписів частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіривши оскаржувану позивачем постанову відповідача від 11 жовтня 2018 року № 182/1009/m6/2018, апеляційний суд погоджується із судом першої інстанції у тому, що така наведеним критеріям не відповідає, а отже є протиправною і підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 70 рішення Європейського суду з прав людини від 20 жовтня 2011 року у справі «Рисовський проти України» Суд зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов'язків.

Таким чином, на думку апеляційного суду, доводи апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення та відмови у задоволенні позову ОСОБА_2

Порушень норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильного застосування норм матеріального права поза межами вимог апелянта та доводів, викладених у апеляційній скарзі, у ході апеляційного розгляду справи встановлено не було.

Підсумовуючи викладене, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 241, 243, 272, 286, 308, 310, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення, а рішення Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області від 04 грудня 2018 року у справі № 344/17073/18 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Т. В. Онишкевич
судді Л. П. Іщук
І. М. Обрізко
Постанова у повному обсязі складена 04 березня 2019 року.