Справа № 806/3183/18
Суддя: Драчук Т. О.
Дата ухвалення: 2019-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 806/3183/18

Головуючий у 1-й інстанції: Єфіменко О.В.

Суддя-доповідач: Драчук Т. О.

25 лютого 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Драчук Т. О.

суддів: Полотнянка Ю.П. Загороднюка А.Г.

за участю:

секретаря судового засідання: Охримчук М.Б.,

прокурора: Клименко Д.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу заступника прокурора Житомирської області на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом керівника Бердичівської прокуратури Житомирської області в інтересах держави до Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області, Державного агентства рибного господарства України, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ФОП ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування погоджень,

В С Т А Н О В И В :

в червні 2018 року позивач керівник Бердичівської прокуратури Житомирської області в інтересах держави звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області, Державного агентства рибного господарства України, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ФОП ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування погодження Державного агентства рибного господарства України від 02.10.2017 фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 режиму рибогосподарської експлуатації ставу площею 16,3 га, розташованого за межами с.Великі Коровинці на території Великокоровинецької селищної ради Чуднівського району Житомирської області.

Також, позивач просив визнати протиправним та скасувати погодження Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області від 28.08.2017 фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 режиму рибогосподарської експлуатації ставу площею 16,3 га, розташованого за межами с.Великі Коровинці на території Великокоровинецької селищної ради Чуднівського району Житомирської області.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2018 року позовну заяву залишено без розгляду.

Підставою для залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції зазначив про відсутність у прокурора адміністративної процесуальної дієздатності на звернення до суду із даним позовом.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою заступник прокурора Житомирської області звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вищевказану ухвалу та адміністративну справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційну скаргу прокурор обґрунтовує тим, що оскаржувана ухвала прийнята з невідповідністю висновків обставинам справи, незаконність, необ'єктивність та необґрунтованість оскаржуваної ухвали, за недоведеними обставинами, що мають значення для справи та з порушенням норм процесуального права.

Прокурор в судовому засіданні підтримав доводи апеляційної скарги в повному обсязі та просив її задовольнити, а ухвалу суду першої інстанції скасувати.

Представник відповідача (Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області) в судове засідання не з'явився, повноважного представника не направив, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Представник відповідача (Державного агентства рибного господарства України) в судове засідання не з'явився, повноважного представника не направив, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Третя особа в судове засідання не з'явилися, повноважного представника не направила, хоча була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи. Також, не надала суду жодного клопотання/заяви про розгляд справи за її участю.

Відповідно до ч.1 ст.205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши, суддю-доповідача, прокурора, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити, ухвалу суду першої інстанції - скасувати та направити справу для продовження розгляду, виходячи з наступного.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що прокурором не доведено порушення інтересів держави, через надання приватному суб'єкту господарювання права користування земельною ділянкою та водним об'єктом, поза волею уповноважених на розпорядження ними органів державної влади - Житомирської обласної державної адміністрації (земельна ділянка за межами населеного пункту загальнодержавного значення) та Чуднівської райдержадміністрації (у разі передачі водного об'єкту для ведення водного господарства), які згідно із Законом (ст.122 Земельного кодексу України) вправі передавити у користування земельні ділянки водного фонду в комплексі із водними об'єктами. А також, що органи, які фактично уповноважені на захист законних інтересів держави у даному випадку - Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області, а також Державне агентство рибного господарства України, допустили порушення вимог Закону та інтересів держави у вигляді погодження спірного Режиму.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його передчасним з огляду на наступне.

Згідно з ч.3 ст.3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до положень ст.131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі № 1-1/99 державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин.

В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

«Інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Крім того, відповідно до рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі №1-1/99 під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» потрібно розуміти як «орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади».

Прокурор або його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави, і ця заява, є підставою для порушення справи в суді.

Згідно з нормами ч.4, 5 ст.53 КАС України встановлено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

В свою чергу, як зазначає прокурор в позовній заяві, органи, які фактично уповноваженні на захист законних інтересів держави у даному випадку (Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області, Державного агентства рибного господарства України) самостійно допустили порушення вимог Закону та інтересів держави. В свою чергу, Житомирська обласна державна адміністрація, Чуднівська райдержадміністрація не звернулись із відповідним позовом про скасування погоджень Режиму до суду та самостійно не ініціювали питання про його анулювання, чим допустили протиправну бездіяльність та порушення інтересів держави та норм Конституції.

Згідно з ч.1,7 абз.1 ст.13 Закону України "Про місцеві державні адміністрації" до відання місцевих державних адміністрацій у межах і формах, визначених Конституцією і законами України, належить вирішення питань: забезпечення законності, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян; використання землі, природних ресурсів, охорони довкілля.

Як передбачено ст.16 Закону України "Про місцеві державні адміністрації" місцеві державні адміністрації в межах, визначених Конституцією і законами України, здійснюють на відповідних територіях державний контроль за: використанням та охороною земель, лісів, надр, води, атмосферного повітря, рослинного і тваринного світу та інших природних ресурсів.

Відповідно до ч.1 ст.67 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об'єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.1 ст.21 Закону України «Про засади запобігання та протидії корупції» рішення, прийняті внаслідок вчинення корупційного правопорушення, можуть бути скасовані органом або посадовою особою, уповноваженими на прийняття чи скасування відповідних актів та рішень, або визнані незаконними в судовому порядку в тому числі за заявою прокурора.

Враховуючи вказане вище, колегія суддів зазначає, що за таких обставин «суспільним», «публічним» інтересом звернення керівника Бердичівської прокуратури Житомирської області в інтересах держави до суду з вимогою про скасування незаконного погодження Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області від 28.08.2017, погодження Державного агентства рибного господарства України від 02.10.2017 є задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно важливого та соціально значущого питання - винесення незаконних рішень, а також захист суспільних інтересів загалом.

Згідно ч.4 ст.5 КАС України суб"єкти владних повноважень мають право звертатись до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Однак, поза межами дослідження суду першої інстанції залишилось визначення чи в даному випадку суб'єкт владних повноважень (Житомирська обласна державна адміністрація, Чуднівська райдержадміністрація) має наявне право на звернення до суду з відповідним позовом. Також, судом першої інстанції не встановлено чи дійсно, як зазначає прокурор в позові, відповідний суб'єкт владних повноважень чинив бездіяльність та ухилявся від виконання обов'язку по захисту інтересів держави.

За таких обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не в повній мірі дослідив питання поважності (безпідставності) у прокурора звернення до суду в інтересах держави, а тому передчасно застосував ст.240 КАС України.

За правилами частини першої статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

З огляду на викладене та враховуючи передчасність прийняття судом першої інстанції рішення в порушення вимог Кодексу адміністративного судочинства України колегія суддів вважає, що ухвалу суду першої інстанції як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, необхідно скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права є такими, що призвели до неправильного вирішення питання, та є підставою для скасування ухвали суду та направлення справи для продовження розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу заступника прокурора Житомирської області задовольнити.

Ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2018 року у справі за адміністративним позовом керівника Бердичівської прокуратури Житомирської області в інтересах держави до Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області, Державного агентства рибного господарства України, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ФОП ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування погоджень скасувати.

Справу направити до Житомирського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 04 березня 2019 року.

Головуючий Драчук Т. О.

Судді Полотнянко Ю.П. Загороднюк А.Г.