Справа № 520/2157/19
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2019-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 березня 2019 р. Справа № 520/2157/19

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Бідонько А.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Новобаварського районного у місті Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із позовом до Новобаварського районного у місті Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, в якому просить суд:

- встановити неправильність запису у актах про народження №267 від 20.04.1994 року на гр. ОСОБА_2 та № 678 від 09.11.1995 року на ОСОБА_3, складених Жовтневим районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області;

- зобов'язати відділ реєстрації актів цивільного стану Жовтневого районного управління юстиції м. Харкова внести зміни до актових записів про народження № 267 від 20.04.1994 року на гр. ОСОБА_2 та № 678 від 09.11.1995 року на гр. ОСОБА_3, а саме змінити прізвище матері дітей з «Пешкова» на «Пешикова».

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву, а також долучені до неї документи, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, керуючись наступним.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 118 Кодексу адміністративного судочинства України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Частиною 1 статті 120 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок.

Згідно частин 1 та 2 стаття 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Також, відповідно до частин 1-3 стаття 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Виходячи із аналізу вищенаведених норм законодавства суд зазначає, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, та суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Зі змісту позовної заяви та із матеріалів справи судом встановлено, що позивач зверталась із заявою до відповідача від 08.07.2016 року щодо зміни до актових записів про народження № 267 від 20.04.1994 року на гр. ОСОБА_2 та № 678 від 09.11.1995 року на гр. ОСОБА_3, а саме змінити прізвище матері дітей з «Пешкова» на «Пешикова».

Листом № 1312/070405 від 08.07.2016 року відповідач надав роз'яснення позивачу відносно зміни прізвища матері дітей з «Пешкова» на «Пешикова» у актових записах про народження № 267 від 20.04.1994 року на гр. ОСОБА_2 та № 678 від 09.11.1995 року на гр. ОСОБА_3

Отже, позивач дізнався про порушення своїх прав та інтересів у 2016 році, однак звернувся до суду із даним позовом лише 05.03.2019 року, тобто з пропущенням шестимісячного строку звернення до суду.

Окрім того, суд зазначає, що відповідно до положень ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій субєкта владних повноважень протиправними та зобовязання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності субєкта владних повноважень протиправною та зобовязання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) субєкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - субєкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Суд звертає увагу, що позовна вимога позивача про встановлення неправильності запису у актах про народження №267 від 20.04.1994 року на гр. ОСОБА_2 та № 678 від 09.11.1995 року на ОСОБА_3, складених Жовтневим районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, не відповідає вимогам ст. 5 КАС України, а тому позивачу необхідно викласти позовні вимоги у відповідності до вимог КАС України.

Із матеріалів справи також судом встановлено, що позивачем не надано до суду платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору за подання даного позову.

Частиною 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Як встановлено підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За правилами частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" установлено у 2018 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року - 1921 гривні.

Як вбачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є вимоги немайнового характеру, а отже ставка судового збору за подання даного позову становить 768,40 грн.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, позовну заяву із викладеними позовними вимогами у відповідності до вимог КАС України, оригінал платіжного документу про сплату судового збору у розмірі 768,40 грн.

Згідно з ч.1 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями ст. 160, ст. 161, ст. 123, ст. 171, ст. 172, ст. 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Новобаварського районного у місті Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із даним позовом;

- позовної заяви із викладеними позовними вимогами у відповідності до вимог КАС України;

- оригіналу платіжного документу про сплату судового збору у розмірі 768,40 грн.

Розяснити позивачу, що у разі, якщо ним не буде усунено недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, її буде повернуто позивачеві.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Бідонько А.В.