Справа № 824/243/19-а
Суддя: Маренич Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2019-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 березня 2019 р. м. Чернівці справа № 824/243/19-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Маренич І.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Заставнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області про визнання протиправною та скасування постанови,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі-позивачка) звернулась до суду з адміністративним позовом, у якому просить :

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу від 11.02.2019 року ВП № 58226819 державного виконавця Заставнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_2 відносно ОСОБА_1 за повторне невиконання судового рішення Заставнівського районного суджу Чернівецької області від 06.12.2017 року відповідно до виконавчого листа №716/1774/16ц виданого 17.08.2018 року.

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяви на предмет дотримання вимог встановлених ст. 160, 161, 172 КАС України, суд зазначає наступне.

Згідно із ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Однак, в порушення наведених вимог, позивачкою на підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності заявника, не надано доказів повноважень особи, що підписала позовну заяву та доказів, що посвідчують особу (копії паспорту та копії РНОКПП за його наявності).

Також, згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, позивачем не подано до суду документ про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно ст. 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платники судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI).

Відповідно до ст. 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Розміри ставок судового збору визначено ст. 4 цього Закону. Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано субєктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем судового збору становить 1 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. У разі подання позову майнового характеру, який подано субєктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. У разі подання позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У випадку подання заяви про забезпечення позову ставка судового збору становить 0,3 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2019 р." з 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Частиною 3 ст. 6 Закону № 3674-VI передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Окрім того, необхідним є роз'яснити позивачці, що окремі рішення, прийняті суб'єктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для змін майнового стану фізичної особи чи юридичної особи.

Зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно, оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

З огляду на викладене, позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішення про визнання грошових зобов'язань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій.

Таким чином, звернена до суду вимога про скасування постанови про накладення штрафу, безпосереднім наслідком якої є зміна складу майна позивача, є майновими.

У даному випадку позовна вимога про визнання протиправною та скасування постанови про накладення на позивачку штрафу є вимогою майнового характеру.

У звязку із зазначеним позивачка має сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, що становить 768,40 грн (1921,00 грн х 0,4) та за подання заяви про забезпечення позову у розмірі 576,30 грн (1921,00 х 0,3).

Крім цього, відповідно до частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вбачається з позовної заяви, позивачкою додано низку документів (доказів), перелік яких зазначено в додатках до позовної заяви.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що частина копій доданих доказів, зроблена неякісно, містить відсутність тексту, що унеможливлює їх використання в якості доказів, адже виникають певні труднощі при встановленні їх змісту.

Суд зазначає, що для належної роботи з документами, які подані позивачем в якості доказів, вони повинні мати належний вигляд та давати можливість встановити їх зміст без сумнівів, що в даному випадку є неможливим, зважаючи на якість таких документів.

Враховуючи наведене вище, суд вважає, що недоліки вказаної позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду:

- належної копії постанови про накладення штрафу ВП №58226819 від 11.02.2019 року.

Окрім цього, як вбачається з матеріалів справи, позивачка в прохальній частині позовної заяви просить :

- забезпечити позов, шляхом зупинення виконання постанови ВП № 58226819 від 11.02.2019 року про накладення штрафу на ОСОБА_1 державним виконавцем Заставнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_2;

- витребувати із Заставнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області оригінал виконавчого провадження від 29.01.2019 року ВП №58226819.

Однак, заява про забезпечення позову та клопотання про витребування не може бути розглянуте, оскільки не відповідає вимогам встановленим процесуальним законодавством.

Суд звертає увагу, що ч. 3 ст. 166 КАС України визначає, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Статтею 167 КАС України врегульовано загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Частиною 1 статті 167 КАС України визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Таким чином, суд звертає увагу, що вимоги до позовної заяви та вимоги до інших заяв, клопотань та заперечень врегульовано різними статтями КАС України. А тому, з аналізу вказаних норм слідує, що позовна заява, заяви, клопотання і заперечення повинні бути викладені окремими документами та із дотриманням вимог, що передбачені у ст.ст. 160, 161,167 КАС України для відповідної заяви чи клопотання.

В порушення ст.ст. 160, 161, 167 КАС України позивачем у позовній заяві обєднано заяви про забезпечення позову та клопотання про витребування доказів в адміністративній справі.

Окрім цього, позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

В порушення п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України позивачем не надано доказів щодо дотримання десятиденного строку звернення до суду з позовом та не повідомлено коли позивач дізнався про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють подальший розгляд справи, оскільки позивачем не дотримано вимог ст. 160 та ст. 161 КАС України. Тому в суду є достатньо підстав для залишення заяви без руху та надання строку для усунення недоліків, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута особі, яка її подала на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

У звязку з цим, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно:

- надати копію паспорту та копію РНОКПП за його наявності;

- надати докази сплати судового збору за подання позовної заяви в розмірі 768,40 грн;

- надати окремо заяву про забезпечення позову;

- надати докази сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову в розмірі 576,30 грн;

- надати окремо клопотання про витребування оригіналу виконавчого провадження від 29.01.2019 року ВП №58226819 ;

- надати належну копію постанови про накладення штрафу ВП №58226819 від 11.02.2019 року

- надати докази щодо дотримання десятиденного строку звернення до суду з позовом та повідомити коли позивач дізнався про порушення його прав, свобод чи інтересів.

На підставі наведеного та керуючись статтями 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п'яти днів з дня вручення даної ухвали шляхом подання позовної заяви у відповідності до вимог, встановлених статтею 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

3. Роз'яснити, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута особі, яка її подала на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.В. Маренич