Справа № 670/237/17
Суддя: Охрімчук І.Г.
Дата ухвалення: 2019-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 670/237/17

Головуючий у 1-й інстанції: Потапов О.О.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

07 березня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Охрімчук І.Г.

суддів: Капустинського М.М. Мацького Є.М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Віньковецького районного суду Хмельницької області від 27 листопада 2018 року (смт. Віньківці) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Нетечинецької сільської ради Віньковецького району про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами,

В С Т А Н О В И В :

До суду звернулась ОСОБА_2 із заявою, в якій просить суд переглянути судове рішення у справі № 670/237/17 провадження 2-а/670/19/17 за нововиявленими обставинам.

ОСОБА_2 повідомляє, що по справі № 670/237/17 за позовом ОСОБА_2 до Нетечинецької сільської ради Віньковецького району судом 12 червня 2017 року ухвалено судове рішення. У постанові суд відмовив позивачці в задоволенні позовних вимог про виділення їй у користування земельної ділянки через те, що цільове призначення цієї ділянки інше в порівняні з тим, в яких цілях вона бажає її використовувати.

Подаючи заяву про перегляд цього рішення за нововиявленими обставинами, заявниця повідомляє, що судом винесено постанову з врахуванням зміни цільового призначення земельної ділянки, на яку претендує ОСОБА_2, але неможливості через категорію земельної ділянки задовольнити подані нею заяви.

Ухвалою Віньковецького районного суду Хмельницької області від 27.11.2018 року у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_2 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами відмовлено, оскільки заява ОСОБА_2 подана поза межами строку, що встановлено ч.2 ст. 363 КАС України.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_2 звернулася з апеляційною скаргою, якою просить суд скасувати ухвалу Віньковецького районного суду Хмельницької області від 27.11.2018 року. В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначила, що дана ухвала винесена без дотримання процесуальних строків та без дослідження належним чином наданих доказів.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що у серпні 2018 року ОСОБА_2 звернулась до суду із заявою, в якій просила суд переглянути судове рішення у справі № 670/237/17 провадження 2-а/670/19/17 за нововиявленими обставинами.

Ухвалою суду від 31 липня 2018 року її заяву залишено без руху, а іншою ухвалою від 20 серпня 2018 року заяву з додатками повернуто ОСОБА_2 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі № 670/237/17 провадження 2а/670/19/17 у звязку з тим, що вона не усунула недоліки, зазначені в ухвалі суду від 31.07.2018 року.

22.11.2018 року ОСОБА_2 знову звертається до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами і просить суд переглянути судове рішення у справі № 670/237/17 за нововиявленими обставинами, звертаючи увагу на те, що справа 670/476/13 в суді не досліджувалась.

Стаття 363 визначає порядок і строк подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Так, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано: з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 361 цього Кодексу учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин.

Суд першої інстанції відмовляючи у відкритті провадження виходив з того, що позивачкою пропущено строк для звернення до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, оскільки з липня 2018 року, тобто з часу першого звернення, пройшло більше 30 днів, встановлених ст. 363 КАС України. Питання про поновлення не ставиться.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції , з огляду на таке.

Відповідно до ст. 364 КАС України заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення позовних заяв до суду першої інстанції.

Статтею 366 КАС України визначено, що протягом пяти днів з дня після надходження заяви до адміністративного суду суддя (суддя-доповідач) перевіряє її відповідність вимогам статті 364 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими обставинами. До заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 364 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу (ч. 3 ст. 366 КАСУ).

Крім випадків, визначених статтею 169 цього Кодексу, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами також повертається заявникові без розгляду, якщо заява подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 363 цього Кодексу і суд відхилив клопотання про його поновлення (ч.4).

Суд відмовляє у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами у разі, якщо така заява подана до суду після закінчення строку, визначеного частиною другою статті 363 цього Кодексу (ч.5).

Положеннями статей 160 і 161 КАС України визначено форму та зміст позовної заяви, а також визначено документи, що до неї додаються, що також застосовується до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами .

Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву (заяву) подано без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо останній не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, необхідною умовою для повернення позивачу поданої ним позовної заяви на підставі ч.4 ст.169 КАС України, є наявність одночасної сукупності наступних умов: 1) позовна заява була залишена ухвалою суду без руху із визначенням її конкретних недоліків відповідно до вимог ст.160, 161 КАС України; 2) позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, визначений судом.

Із матеріалів справи вбачається, ухвалою суду першої інстанції від 31.07.2018 позовну заяву залишено без руху, а іншою ухвалою від 20.08.2018 року заяву з додатками повернуто ОСОБА_2 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі №670/237/17 провадження 2а/670/19/17 у зв'язку з тим, що вона не усунула недоліки, зазначені в ухвалі від 31.07.2018 року.

22.11.2018 року ОСОБА_2 знову звернулася до суду із заявою в якій просила переглянути судове рішення у справі №670/237/17 за нововиявленими обставинами, звертаючи увагу на те, що справа 670/476/13 в суді не досліджувалась.

Зазначені обставини і стали підставою для повернення заяви позивачу, так як суд першої інстанції вважав, що позивачка обізнана про строки звернення із заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Колегія суддів, надаючи оцінку висновкам, покладеним судом в основу оскарженого рішення, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В даному випадку судова колегія прийшола до висновку, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку, відмовивши ОСОБА_2 у відкритті провадження про перегляд справи за нововиявленими обставинами у зв'язку з пропуском строку, тому вимоги апеляційної скарги є обґрунтованими з таких підстав. Крім того судом першої інстанції не враховано, що підстави для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами можуть бути інші ніж у попередній заяві. У справі відсутні відомості, що свідчать про зворотне.

Відповідно до частини дев'ятої статті 169 КАС України позовна заява залишається без руху також у випадку, якщо вона не подана у зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства Україи, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п"яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Приймаючи рішення щодо відмови у відкритті провадження суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до статті 363 встановлено порядок і строк подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами або виключними обставинами може бути подано: з підстави, визначеної п.1 ч. 2 ст. 361 цього Кодексу учасниками справи протягом 30 днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин.

Однак, слід зазначити, що матеріали справи не містять інформації стосовно того, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування обставин, не можливо встановити чи пропущено процесуальні строки ОСОБА_2

Аналізуючи наведені обставини, суд апеляційної інстанції вважає, що певні підстави для усунення недоліків заяви існували. Проте, приймаючи до уваги формальні вимоги до позовної заяви, передбачені КАС України, та спосіб, у який вони були застосовані у даній справі, про що зазначено безпосередньо і судом в оскарженій ухвалі, судова колегія приходить до висновку, що застосовані судом першої інстанції наслідки не були пропорційні, обмежили право доступу до суду і стали перешкодою для захисту прав позивачки.

Відповідно ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні від 27.06.2000 р. у справі "Ілхан проти Туреччини" Європейський суд з прав людини дійшов висновку, що правило встановлення обмежень звернення до суду у звязку з пропуском строку повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично, не має абсолютного характеру і перевіряючи його виконання слід звернути увагу на обставини справи.

У рішенні від 13.01.2000 р. по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" та в рішенні від 28.10.1998 р. по справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" ЄСПЛ підкреслив, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог, що є порушенням п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд у справі Delcourt v. Belgium зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції (Європейська конвенція про захист прав людини і основних свобод 1950 року, ратифікована Законом України від 17.07.97 № 475/97), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення. У справі Bellet v. Frаnсе Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. Отже, як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Таким чином, відмова у відкритті провадження, за встановлених обставин, порушує право заявника, а тому ухвалу Віньковецького районного суду Хмельницької області від 27.11.2018 постановлено з порушенням вимог КАС України та передчасно.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про те, що судом першої інстанції, на підставі неправильного застосування норм матеріального та процесуального права, протиправно відмовлено позивачці у відкритті провадження.

Відповідно до ст. 320 КАС України слідує, що підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне зясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити повністю.

Ухвалу Віньковецького районного суду Хмельницької області від 27 листопада 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Нетечинецької сільської ради Віньковецького району про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Постанова суду складена в повному обсязі 07 березня 2019 року.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_3 ОСОБА_4