Справа № 304/1741/18
Суддя: Ганько І. І.
Дата ухвалення: 2019-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 304/1741/18
Провадження № 2-а/304/6/2019
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2019 рокум. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції в Закарпатській області ОСОБА_2 про визнання незаконною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до інспектора Управління патрульної поліції в Закарпатській області ОСОБА_2, в якій просить визнати незаконною та скасувати постанову про накладення на нього адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ВР № 259857 від 28 жовтня 2018 року, а провадження у справі закрити.

Позовна заява ухвалою від 19 грудня 2018 року була залишена без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст. 160 КАС України, а саме не містить реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта ОСОБА_1, відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси або адресу електронної пошти відповідача; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими ОСОБА_1 обґрунтовує свої вимоги, а саме те, що він на час винесення оскаржуваної постанови знаходився за межами України; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; підстави звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору. Крім цього, у порушення ст. 161 КАС України позивачем до позовної заяви не додано всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів), а саме лист (конверт) № 806; оригінал або копію оспорюваної постанови (у разі відсутності такої у позивача - клопотання про її витребування).

19 лютого 2019 року на адресу суду повернуто рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою причини «за закінченням встановленого строку зберігання». Вказане відповідно до приписів ч. 11 ст. 126 КАС України суддя розцінює як належне повідомлення позивача.

Разом з цим, станом на 26 лютого 2019 року ОСОБА_1 вимоги ухвали судді від 19 грудня 2018 року не виконав, недоліки у встановлений строк не усунув, з відповідним клопотанням про продовження строку для виконання вказаної ухвали до суду не звертався.

Так, положеннями ст. 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст. 17 Закону України № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п. 1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції. Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов'язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» вказано, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Внаслідок неналежного здійснення своїх процесуальних прав і виконання обовязків заявником не отримано судову повістку.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_3 проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім цього, Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях (див., mutatis mutandis, у справах «ОСОБА_4 проти України» від 26 квітня 2007 року та «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року) неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника.

З огляду на вищевикладене, суддя дійшов висновку, що позивач недобросовісно користується своїми процесуальними правами, що унеможливлює вирішити спір по суті заявлених вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Отже, оскільки позивачем недоліки позовної заяви, на які було вказано в ухвалі від 19 грудня 2018 року, не усунуто, то в силу наведеної норми позовна заява підлягає поверненню.

Відповідно до ч. 5 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п'яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 169, 243, 248 КАС України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції в Закарпатській області ОСОБА_2 про визнання незаконною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення повернути позивачу.

Відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається у письмовій формі безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: ОСОБА_5