Справа № 1140/3358/18
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2019-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2019 року м. Кропивницький Справа № 1140/3358/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Петренко О.С., розглянувши в порядку письмового провадження в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: Комунального підприємства "Благоустрій" Олександрійської міської ради, вул. Шевченка, 86, м. Олександрія, Кіровоградська область,28000

до відповідача: Головного управління ДФС у Кіровоградській області, вул. В. Перспективна,55, м. Кропивницький,25006

про скасування рішень -

ВСТАНОВИВ:

КП "Благоустрій" звернулось до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить скасувати рішення від 21.11.2018 року за № та № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперарахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску.

Позивач вважає розрахунки штрафних санкцій до оскаржуваних рішень протиправними, а оскаржувані рішення такими, що підлягають скасуванню, враховуючи, що рішення складені з порушенням вимог чинного законодавства України.

Представником відповідача через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву, згідно якого, відповідач позовні вимоги не визнає та просить суд в задоволенні позову відмовити, посилаючись в цілому на те, що з боку позивача були встановлені порушення, що підтверджується фактичними обставинами, а тому оскаржувані рішення є законними.

Ухвалою суду від 11 грудня 2018 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.1).

В судове засідання, представники сторін не прибули, від представників сторін надійшли клопотання про розгляд справи без участі.

Частиною 1 статті 205 КАС України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч.4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи те, що представниками сторін подано клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд вирішив розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначає Закон України від 08.07.2010 року № 2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" (із змінами та доповненнями).

Згідно ст. 8 цього ж Закону, єдиний внесок не входить до системи оподаткування. Кошти, що надходять від сплати єдиного внеску та застосування фінансових санкцій відповідно до цього Закону, не можуть зараховуватися до Державного бюджету України, бюджетів інших рівнів та використовуватися на цілі, не передбачені законодавством про загальнообов'язкове державне соціальне страхування. Порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування - Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Згідно абз. 1 ч. 5 ст. 9 цього ж Закону, сплата єдиного внеску здійснюється у національній валюті шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів для його зарахування, крім єдиного внеску, який сплачується в іноземній валюті розташованими за межами України підприємствами, установами, організаціями (у тому числі міжнародними) за працюючих у них громадян України та громадянами України, які працюють або постійно проживають за межами України, відповідно до договорів про добровільну участь у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування (далі - договір про добровільну участь).

Пунктом 11 статті 9 Закону України від 08 липня 2010 року № 2464-УІ "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" із змінами і доповненнями (далі Закон № 2464) передбачено, що у разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно- правову або кримінальну відповідальність згідно із законом.

Відповідно до п.2 ст.25 Закону № 2464, у разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків платники єдиного внеску зобов'язані самостійно обчислити ці внески і сплатити їх з нарахуванням пені в порядку і розмірах, визначених цією статтею.

При застосуванні штрафних санкцій підрозділ адміністрування єдиного внеску користується Законом № 2464 та наказом Міністерства фінансів України від 04 травня 2018 року № 469 зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30 травня 2018 р. за № 645/32097 затверджена "Інструкція про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" (далі Інструкція).

Згідно п.1 розділу VII. "Фінансові санкції" Інструкції, за порушення норм законодавства про єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування до платників, на яких згідно із Законом покладено обов'язок нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок, застосовуються фінансові санкції (штрафи та пеня) відповідно до Закону.

Відповідно до п.п.2, п.2 розділу VII. "Фінансові санкції" Інструкції :

« 2. Відповідно до частини одинадцятої статті 25 Закону до платників, визначених підпунктами 1-4 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, фіскальні органи застосовують штрафні санкції у таких розмірах:

2) за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у період до 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно несплачених сум.

За несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення, починаючи з 01 січня 2015 року та надалі, накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

При цьому складається рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за формою згідно з додатком 12 до цієї Інструкції.

Розрахунок цієї фінансової санкції здійснюється на підставі даних інформаційної системи фіскального органу».

Єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника (ч.12 ст.9 Закону №2464).

Платники єдиного внеску зобовязані своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок (п.1 ч.2 ст.6 Закону №2464).

На підставі вищезазначеного та згідно даних картки платника податків, Головним управління ДФС у Кіровоградській області прийнято рішення № від 21.11.2018 року на загальну суму 4308,58 грн., в тому числі штрафна санкція в сумі 3660,25 грн. та пеня в сумі 648,33 грн. та рішення№ від 21.11.20158 року на загальну суму 571888,23 грн., в тому числі штрафна санкція в сумі 506737,90 грн. та пеня в сумі 65150,33 грн.

Так, відповідач при подані відзиву на позов, звернув увагу на положення Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 №449, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 07.05.2018 за №508/26593.

Вказав, що ст.86.1 ПК України встановлює виключення для оформлення результатів камеральних та електронних перевірок у формі Акта. Дана стаття кореспондує з вимогами Інструкції, які зобов'язують відповідача за несплату (неперахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску складати рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за формою згідно з додатком 12. Дана позиція підтверджується, постановами ВС по справах №823/189/16, №806/4910/18.

Виходячи з системного аналізу зазначених норм права, визначальним для вирішення даної справи є факт зарахування сплачених коштів саме до рахунків органів доходів і зборів, оскільки в такому випадку відсутні ознаки складу правопорушення у вигляді несплати єдиного внеску, а зокрема, наслідки, що можуть проявлятися у недотриманні системою загальнообов'язкового державного соціального страхування відповідних коштів.

Також, у пункті 5 розділу VII Інструкції зазначено, що на суму недоїмки платнику єдиного внеску нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка на суму фактично сплаченої недоїмки за кожний день прострочення платежу.

Нарахування пені починається з першого календарного дня, що настає за днем закінчення строку внесення відповідного платежу, до дня його фактичної сплати (перерахування) включно.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем проведено оплати з нарахованих сум єдиного внеску (а.с.44-61).

Проте, відповідач не врахував зазначених платежів при розрахунку штрафних санкцій, а також своєчасно не оплачених сум, та прийняв оскаржувані рішення, отже, неправомірно нарахував пеню та штраф.

При цьому, як свідчить інтегрована картка (картка особового рахунку) позивача за таким видом платежу: єдиний внесок, нарахований роботодавцем на суми заробітної плати, винагороди за договорами цивільно-правового характеру, допомоги по тимчасовій непрацездатності інші доходи (код платежу 71010000) станом на день винесення спірного рішення (21.11.2018р.) у позивача відсутня недоїмка, у зв'язку з чим податковим органом неправомірно відповідно до розрахунку штрафної санкції, прийнято рішення від 21.11.2018 про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску.

Згідно змісту оскаржуваних рішень та відзиву на позов відсутні будь-які посилання на те, яким чином відповідачем зроблено розрахунок порушення строків сплати єдиного соціального внеску, що стало підставою для винесення оскаржуваних рішень.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В даному випадку відповідачем винесено оскаржувані рішення на порушення принципу обґрунтованості, що є підставою для задоволення позовних вимог.

Частиною 1 ст. 143 КАС України встановлено, що суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Приймаючи до уваги те, що адміністративний позов підлягає задоволенню, то судові витрати слід присудити на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 243, 245, 248, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Скасувати, винесені ГУ ДФС у Кіровоградській області :

- рішення № від 21.11.2018 року на загальну суму 4308,58 грн., в тому числі штрафна санкція в сумі 3660,25 грн. та пеня в сумі 648,33 грн.

- рішення№ від 21.11.20158 року на загальну суму 571888,23 грн., в тому числі штрафна санкція в сумі 506737,90 грн. та пеня в сумі 65150,33 грн.

Стягнути на користь Комунального підприємства "Благоустрій" (код ЄДРОПОУ 37583448) понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 8642,87 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби України у Кіровоградській області ().

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 255КАС України.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного тексту.

Повний текст рішення складено та підписано 01.03.2019 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду ОСОБА_1