Справа № 442/1046/19
Суддя: Павлів З. С.
Дата ухвалення: 2019-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 442/1046/19
Провадження № 2-а/442/35/2019
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2019 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Павлів З.С.

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дрогобич адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до поліцейського водія Трускавецького ВП капрала поліції ОСОБА_3 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серія НК №939592 від 10.02.2019, -

встановив:

ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом, в якому просить визнати дії поліцейського водія Трускавецького ВП капрала поліції ОСОБА_3 щодо складання постанови серії НК №939592 від 10.02.2019 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 30 грн. за порушення ч.1 ст.121 КУпАП незаконними та скасувати вищевказану постанову та провадження в справі закрити.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що 10.02.2019 він керував транспортним засобом у м.Трускавець на вул.Дрогобицькій. Орієнтовно о 00:25 год. його зупинив поліцейський водій Трускавецького ВП капрал поліції ОСОБА_3 та виніс постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серія НК №939592 про застосування до нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. за порушення, передбачене ч.1 ст.121 КУпАП, а саме, що він 10.02.2019 о 00:25 год. керував транспортним засобом Chevrolet Aveo, номерний знак НОМЕР_1, у якого не горів задній лівий габаритний ліхтар у темну пору доби. Вважає постанову безпідставною, винесеною з порушенням норм законодавства, у звязку з чим таку слід скасувати. Перед поїздкою, 09.02.2019 він здійснював огляд свого автомобіля, такий був повністю справний та відповідач технічному стану. 10.02.2019 він здійснював переїзд через штучну дорожню нерівність в м.Трускавець Львівської області, що могло призвести до тимчасової несправності ліхтаря. Такі його пояснення поліцейських до уваги взяті не були. Одразу після виявлення несправності, він відкрив кришку заднього ліхтаря та одним рухом встановив на місце лампочку, яка відразу засвітилася.

Представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутності, позов підтримує повністю, просить такий задоволити.

Відповідач в судове засідання не зявився без поважних причин, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, не повідомив суду причини неявки.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно п.1 ч.3 ст.205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Вислухавши пояснення позивача, беручи до уваги письмовий відзив, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд прийшов до наступного.

Згідно ч.1 ст. 286 КАС України, «адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі», а тому суд приходить до переконання, що клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, спрямоване на затягування розгляду справи, оскільки в них було достатньо часу для подання всіх необхідних доказів.

Згідно ч.1ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у звязку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу проводиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.

Матеріалами справи встановлено, що постановою серії НК№939592 від 10 лютого 2019 року позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.121 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в poзмірі 340 грн. за те, що ОСОБА_2 10.02.2019 орієнтовно о 00:25 год. керував транспортним засобом марки Chevrolet Aveo, номерний знак НОМЕР_1 у якого не горів задній лівий габаритний ліхтар у темну пору доби.

Диспозиція ч.1 ст.121 КУпАП, гласить: Керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів.

Відповідно до ст.9 КпАП України, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна /умисна або необережна/ дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.ст.151, 247 КпАП України провадження у справі про адміністративне правопорушення може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення. Доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган /посадова особа/ встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Згідно з ч. 5 ст. 285 КУпАП, копія постанови уповноваженої посадової особи у справі про адміністративне правопорушення вручається особі, щодо якої її винесено, на місці вчинення правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 283 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» визначено, що зміст постанови у справі про адміністративне правопорушення має відповідати вимогам, передбаченим ст.ст. 283, 284 КУпАП. Зокрема, у ній мають бути наведені докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

У постанові серії НК№939592 від 10.02.2019 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності не зазначені будь які докази, на яких грунтується висновок про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, що є порушення вимоги ст. 283 КУпАП.

Відповідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи, що відповідач в судове засідання не з'явився, та будь-яких достовірних доказів на підтвердження тверджень, вказаних у оскаржуваній постанові суду не надали (факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.121 КУпАП, належними та допустимими доказами не доведений), а тому, суд приходить до висновку про те, що відповідачем не виконано обов'язку щодо доказування правомірності свого рішення, що покладений на нього статтею 77 КАС України, у зв'язку із чим оскаржувана постанова підлягає скасуванню.

Відповідно до абзацу 2 ч.5 ст.139 КАС України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з іншої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок коштів, передбачених державним бюджетом України, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від сплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Як встановлено судом відповідній порядок КМУ на сьогоднішній день не прийнятий, а тому судові витрати за розгляд справи, враховуючи звільнення позивача від сплати вказаних судових витрат при зверненні до суду, слід компенсувати за рахунок держави.

Керуючись ст.ст. 6, 10, 19, 90, 241-246, 286 КАС України, суд -

ухвалив:

Позов задоволити.

Визнати дії поліцейського водія Трускавецького ВП капрала поліції ОСОБА_3 щодо складання постанови серії НК №939592 від 10.02.2019 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі про накладення на ОСОБА_2 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. за порушення ч.1 ст.121 КУпАП незаконними.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії НК №9395692 від 10.02.2019 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КУпАП.

Судові витрати компенсувати за рахунок держави.

Рішення може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили судовим рішенням за наслідками апеляційного провадження

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області.

Суддя Павлів З.С.