Справа № 804/3505/18
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2018-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 листопада 2018 року Справа № 804/3505/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЮхно І. В.
при секретаріГончаровій В.Г.
представника позивача представника відповідача Охріменка А.А. Сердюка О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
14.05.2018 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, у якому позивач просить суд:
- визнати неправомірним та скасувати наказ Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 24.04.2018 року №356-П про призначення з 25.04.2018 року по 10.05.2018 року позапланової перевірки суб'єкта господарювання ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг».
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем було зазначено:
- відповідачем порушено вимоги ч.2 ст.8 Закону №877-V, оскільки він має повно, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний нагляд (контроль) у межах повноважень, передбачених законом та не допускати здійснення заходів державного нагляду (контролю) та інших заходів, що не відповідають або не встановлені Законом №877-V;
- на переконання позивача наказ №356-П, який прийнято на підставі ухвали Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 13.04.2018 року по справі №210/1809/18, є незаконним і таким, що не повинен виконуватися позивачем на підставі ст. 10 Закону №877-V.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.05.2018 року відкрито загальне позовне провадження у справі та справа призначена до розгляду у підготовчому засіданні 06 червня 2018 року об 11:00 год.
05.06.2018 року засобами телекомунікаційного зв'язку на адресу електронної пошти суд та 06.06.2018 року через канцелярію суду від відповідача надійшов відзив на позов, у якому відповідач позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити у їх задоволенні, з огляду на таке:
- Головне управління є повноважним органом, який забезпечує реалізацію державної політики з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про охорону праці на території Дніпропетровської області;
- Головне управління на виконання рішення суду від 13.04.2018 року по справі №210/1809/18, яке винесено іменем України, не підлягає оскарженню та на підставі ст. 129-1 Конституції України є обов'язковим до виконання, видало наказ №356-П від 24.04.2018 року про призначення комісії для проведення позапланової перевірки суб'єкта господарювання ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг»;
- відповідач вважає, що вказаний наказ складений у відповідності до вимог ст. 129-1 Конституції України, ст. 3, 4, 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Положення про Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області від 22.06.2017 року №75, оскільки Головне управління мало всі підстави для здійснення позапланового заходу.
06.06.2018 року у підготовче судове засідання представник позивача не з'явився. Судом з метою забезпечення права позивача на отримання відзиву та можливості подати відповідь на відзив судом оголошена перерва у підготовчому судовому засіданні до 18.06.2018 року об 11:30 год.
18.06.2018 року від позивача надійшла відповідь на відзив. З метою забезпечення права відповідача на подання заперечень у справі судом оголошена перерва у підготовчому судовому засіданні до 27.06.2018 року о 13:00 год.
27 червня 2018 року у підготовчому судовому засіданні представником позивача подано клопотання про зупинення провадження у справі, відповідно до якого позивач, зважаючи на неоднозначність судової практики у подібних правовідносинах, з метою належного і повного вирішення справи по суті, просить суд зупинити провадження у справі №804/3505/18 до набрання законної сили судовим рішенням касаційної інстанції (Об'єднаної палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду) по справі №805/2127/17-а (адміністративне провадження №К/9901/1072/17). Представник відповідача вирішення клопотання про зупинення провадження у справі залишив на розсуд суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.06.2018 року провадження в адміністративній справі №804/3505/18 за позовом публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу було зупинено до набрання законної сили судового рішення об'єднаної палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у справі №805/3137/17-а (№К/9901/1072/17) за позовом публічного акціонерного товариства «По газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» до Головного управління Держпраці у Донецькій області про визнання протиправним та скасування припису.
25.10.2018 року від представника позивача надійшла заяв про поновлення провадження у справі у зв'язку з усуненням обставин, що стали підставою зупинення провадження. До заяви позивачем було надано копію постанови Верховного Суду у складі колегії суддів об'єднаної палати Касаційного адміністративного суду від 19.10.2018 року у справі №805/3137/17-а (№К/9901/1072/17).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.10.2018 року було поновлено провадження у справі №804/3505/18 та призначено підготовче судове засідання 12.11.2018 року о 16:30 год.
12.11.2018 року від представника відповідача Сердюк О.О. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з неможливістю з'явитись у судове засідання через його участь у плановій перевірці суб'єкта господарювання ТОВ «Жилсервіс-2» з 01.11.2018 по 14.11.2018.
12.11.2018 року судом відкладено підготовче судове засідання до 21.11.2018 року о 13:00 год.
21.11.2018 року представники сторін у підготовчому судовому засіданні зазначили, що всі наявні в них докази були надані до матеріалів справи та не заперечували проти закриття підготовчого судового засідання.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.11.2018 року закрито підготовче судове засідання та за письмовими згодами представників сторін розпочато судовий розгляду справи по суті в цей же день після закінчення підготовчого судового засідання.
21.11.2018 року представники сторін у судовому засіданні підтримали раніше обрані правові позиції.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
Надати дозвіл на призначення та проведення виїзної позапланової перевірки з питань дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки об'єктів підвищеної небезпеки, а саме шлакопереробного цеху, доменного цеху №1, доменного цеху №2, аглоцеху №1, аглоцеху №2, аглоцеху №3 та агломераційного цеху металургійного виробництва, які входять до складу аглодоменного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», розташованого за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі,1.
Доручити Головному управлінню Держпраці у Дніпропетровській області провести перевірку щодо додержання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки об'єктів підвищеної небезпеки, а саме шлакопереробного цеху, доменного цеху №1, доменного цеху №2, аглоцеху №1, аглоцеху №2, аглоцеху №3 та агломераційного цеху металургійного виробництва, які входять до складу аглодоменного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», розташованого за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі,1.
Ухвала оскарженню не підлягає.»

24.04.2018 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області прийнято наказ №356-П «Про призначення позапланової перевірки суб'єкта господарювання «АрселорМіттал Кривий Ріг», відповідно до якого на підставі статті129-1 Конституції України, статей 3, 4, 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 22.06.2017 року №75, та на виконання ухвали Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 13.04.2018 (справа №210/1809/18, провадження №1-кс/210/585/18) було призначено в термін з 25.04.2018 по 10.05.2018 проведення перевірки стану дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки об'єктів підвищеної небезпеки, а саме: шлакопереробного цеху, доменного цеху №1, доменного цеху №2, аглоцеху №1, аглоцеху №2, аглоцеху №3 та агломераційного цеху металургійного виробництва, які входять до складу аглодоменного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», розташованого за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі,1.

24.04.2018 року посадовим особам Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області було видано направлення на проведення перевірки, яке отримано позивачем 25.04.2018 року (вхід.№152-3-н/8).

Листом ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» від 25.04.2018 року вих.№1-31 на Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, останнє було повідомлено, що наказ від 24.04.2018 року №356-П, який виданий на підставі ухвали слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 13.04.2018 року у справі №210/1809/18 є незаконним і таким, що не підлягає виконанню. Крім того, позивачем було вказано, наведені в листі обставини в підсумку становлять підстави для виникнення у ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» права щодо недопуску посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу державного нагляду (контролю) на підставі направлення на проведення позапланової перевірки №152/3-Н від 24.04.2018 року у зв'язку з очевидною неправомірністю та невідповідністю такого заходу державного нагляду (контролю) законодавчим приписам.

Службовою запискою від 02.05.2018 року начальником Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Волоховим О.Ю. було повідомлено Першого заступника начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Катченко В.Є., що згідно з наказом від 24.04.2018 року №356-П посадові особи Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області прибули на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», проте на контрольно-пропускному пункті №3 не були допущені працівниками охорони підприємства до керівництва для вручення направлення. Після чого на КПП №3 прибули працівники юридичної служби та служби охорони праці підприємства, які повідомили посадовим особам Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, що до перевірки не допускають та надали офіційний лист про недопуск.

Крім цього, судом встановлено, що ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 27.04.2018 року у справі №210/1809/18 (провадження №11-сс774/559/18) відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Марченко О.О. в інтересах Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» на ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 13 квітня 2018 року (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/73692101).

Також, 06.06.2018 року ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області у справі №210/1809/18 (провадження №11-сс774/620/18) було відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», на ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 квітня 2018 року про надання дозволу на призначення та проведення позапланової перевірки з питань дотримання вимог законодавства та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки об'єктів підвищеної небезпеки (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/74583162).

Відповідно до інформації Єдиного державного реєстру судових рішень (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/73425840) ухвала слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу у справі №210/1809/18 (провадження №1-кс/210/585/18) набрала законної сили 06.06.2018 року.

Вважаючи наказ про призначення перевірки протиправним, позивач звернувся за захистом своїх прав та законних інтересів до суду з адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Згідно з частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, суд вважає за необхідне зазначити, що під час розгляду спорів щодо оскарження рішень (дій) суб'єктів владних повноважень, суд зобов'язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення (дії) на їх відповідність усім зазначеним вимогам.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №96 (далі - Положення №96), визначено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов'язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Згідно з пунктом 7 Положення №96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Відповідно до пункту 1 Положення про Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, затвердженого Наказом Державної служби України з питань праці від 22.06.2017 року №75, Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується. Повноваження Управління Держпраці поширюються на територію Дніпропетровської області.

Пунктом 3 Положення про Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області визначено, що одним з основних завдань Управління Держпраці є реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Тобто, Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області є повноважним органом, який забезпечує реалізацію державної політики з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю на території Дніпропетровської області.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 №877-V ( далі - Закон №877-V в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних відносин).

У статті 1 Закону №877-V визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом (абзац третій статті 1 Закону №877-V.)

Відповідно до статті 3 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами:

- пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров'я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності;

- підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади;

- рівності прав і законних інтересів усіх суб'єктів господарювання;

- гарантування прав та законних інтересів кожного суб'єкта господарювання;

- об'єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб'єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв;

- здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом;

- відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю);

- неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання;

- невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб'єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону;

- відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб'єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб'єкта господарювання;

- дотримання умов міжнародних договорів України;

- незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об'єднань громадян;

- наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади.

- презумпції правомірності діяльності суб'єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов'язків суб'єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю);

- орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності;

- недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб'єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій;

- здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Частиною четвертою статті 4 Закону №877-V визначено, що виключно законами встановлюються:

- органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності;

- види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю);

- повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг;

- вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності;

- спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю);

- санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Згідно з положеннями частини сьомої статті 4 Закону №877-V у разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов'язків суб'єкта господарювання або повноважень органу державного нагляду (контролю), така норма трактується в інтересах суб'єкта господарювання.

Частиною першою статті 6 Закону №877-V визначені підстави для здійснення позапланових заходів, якими є:

- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб'єктом господарювання у документі обов'язкової звітності, крім випадків, коли суб'єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов'язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов'язаний повідомити суб'єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом;

- неподання суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

- доручення Прем'єр-міністра України про перевірку суб'єктів господарювання у відповідній сфері у зв'язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров'я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

При цьому, частиною другою статті 6 Закону №877-V встановлдено, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

З аналізу вищенаведених норм вбачається, що вказаний перелік підстав для проведення позапланових перевірок є вичерпним.

Разом з тим, суд приходить до висновку, що відповідач при прийнятті наказу про проведення позапланової перевірки та при фактичному здійсненні такої перевірки вийшов за межі своїх повноважень наданих йому Законом, оскільки серед вищевказаних для проведення позапланових перевірок підстав відсутня така підстава, як проведення позапланової перевірки Держпрацею за ухвалою слідчого судді у кримінальному провадженні.

Крім цього, суд звертає увагу, що прямого зобов'язання на призначення позапланової перевірки слідчий суддя не надавав, а лише надав дозвіл на призначення та проведення такої, а також визначив суб'єкт, який таку перевірку може провести.

Отже, відповідач, отримавши ухвалу Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 13.04.2018 року у справі №210/1809/18, мав можливість перевірити чи можливе виконання такого рішення слідчого судді контролюючим органом, не виходячи за межі повноважень, які надані йому Законом.

Аналогічна позиція правова позиція викладена Верховним Судом у складі колегії суддів об'єднаної палати Касаційного адміністративного суду в постанові від 19.10.2018 року по справі №805/3137/17-а (адміністративне провадження №К/9901/1072/17).

За положеннями частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до частини п'ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на вищевикладене, враховуючи висновки Верховного Суду, суд прийшов до висновку, що дії відповідача щодо проведення позапланової перевірки позивача на підставі ухвали слідчого судді у кримінальному провадженні є незаконними, у зв'язку з чим наказ Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 24.04.2018 року №356-П є протиправним та підлягає скасуванню.

Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частинами першої та четвертої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до приписів статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Аналогічна позиція стосовно обов'язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у пункті 36 справи «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), від 01 липня 2003 року №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якими при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, судовий збір у загальному розмірі 1762,00 грн., сплачений ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» при поданні до суду адміністративного позову відповідно до платіжного доручення від 07.05.2018 року №600016929, підлягає стягненню з Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань.

Керуючись статтями 9, 73-77, 86, 139, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» (місцезнаходження: 50095, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул.Криворіжсталі (Орджонікіжзе), буд. 1; ) до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (місцезнаходження: 49107, м. Дніпро, вул. Казакова, буд.3; ) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 24.04.2018 року №356-П про призначення з 25.04.2018 року по 10.05.2018 року позапланової перевірки суб'єкта господарювання ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на користь публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» судові витрати у розмірі 1762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні).

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

На підставі положень статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення згідно з вимогами частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України складений 22 листопада 2018 року.

Суддя І.В. Юхно