Справа № 500/2804/18
Суддя: Кухтей Руслан Віталійович
Дата ухвалення: 2019-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2019 рокуЛьвів№ 857/1424/19
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді: Кухтея Р.В.

суддів: Носа С.П., Шевчук С.М.

з участю секретаря судового засідання: Ігнатищ Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Приватного підприємства «Фабрика меблів «Нова» на ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2018 року про відмову у відкритті провадження (постановлена головуючим-суддею Дерех Н.В. у м. Тернополі) за адміністративним позовом Приватного підприємства «Фабрика меблів «Нова» до Тернопільської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у Тернопільській області (за участю третьої особи - Приватного акціонерного товариства «Тернопільводпроект») про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

У грудні 2018 року Приватне підприємство «Фабрика меблів «Нова» (далі - ПП «Фабрика меблів «Нова», позивач) звернулося в суд з адміністративним позовом до Тернопільської міської ради (далі - відповідач-1), Головного управління Держгеокадастру у Тернопільській області (далі - ГУ Держгеокадастру», відповідач-2) (за участю третьої особи Приватного акціонерного товариства (далі - ПрАТ) «Тернопільводпроект»), в якому просило визнати протиправними дії відповідача-2 при проведенні нормативно-грошової оцінки земельної ділянки, кадастровий номер :03:001:0117, що знаходиться на вул. Лук'яновича, 8 у м. Тернополі (далі - земельна ділянка), при встановленні локальних коефіцієнтів, зокрема, знаходження земельної ділянки у зоні магістралей місто формувального значення, прирейковій та водоохоронній зоні, визнати протиправними дії відповідача-2 при встановленні коефіцієнта Км2, який визначає містобудівну цінність території, на якій розміщена земельна ділянка, при проведенні нормативно-грошової оцінки землі, як завищеного та встановити новий коефіцієнт згідно з її місце розташуванням та відповідно до Порядку нормативно-грошової оцінки земель населених пунктів, визнати протиправними дії Тернопільської міської ради при віднесенні земельної ділянки до економіко-планувальної зони №55 та зобов'язати відповідача-1 віднести вказану земельну ділянку до економіко-планувальної зони №56, зобов'язати відповідача-2 провести нову нормативно-грошову оцінку земельної ділянки без врахування протиправних локальних коефіцієнтів, які наведені вище та без врахування завищеного коефіцієнта Км2, який визначає містобудівну цінність.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 24.12.2018 було відмовлено у відкритті провадження по справі на підставі п.1 ч.1 ст.170 КАС України, у зв'язку з тим, що даний спір не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Не погодившись з оскаржуваною ухвалою, ПП «Фабрика меблів «Нова» була подана апеляційна скарга, в якій через порушення норм процесуального права просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції застосував правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, який не має жодного відношення до предмету спору по цій справі та, одночасно з покликанням на висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 20.06.2018 по справі №823/902/17, вказав, що у правовідносинах, пов'язаних з оцінкою земель та земельних ділянок, Держгеокадастр та його територіальні органи здійснюють публічно-владні управлінські функції. Тому перевірка законності їх дій (бездіяльності), рішень, зокрема, під час формування даних про нормативно-грошову оцінку окремої земельної ділянки, оформлення таких даних у вигляді витягу з технічної документації з нормативно-грошової оцінки земель має здійснюватись адміністративним судом.

У письмовому відзиві на апеляційну скаргу ГУ Держгеокадастру повністю погоджується з висновками суду першої інстанції та просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін.

Особи, які беруть участь по справі в судове засідання не з'явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, а тому колегія суддів, відповідно до ч.4 ст.229 КАС України, вважає за можливе провести розгляд справи без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити, а оскаржувану ухвалу скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, виходячи з наступного.

З матеріалів справи видно, що ПП «Фабрика меблів «Нова» відповідно до договору оренди землі від 11.05.2012 отримало в оренду земельну ділянку, площею 12,4914 га за адресою : вул. Лук'яновича, 8 у м. Тернополі Тернопільської області.

Листом від 01.06.2018 ПП «Фабрика меблів «Нова» звернулося до ГУ Держгеокадастру у Тернопільській області з проханням виконати експертизу Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку, сформованого 27.03.2018 або виконати повторну грошову оцінку земельної ділянки за адресою : вул. Лук'яновича, 8 у м. Тернополі, оскільки вважало, що деякі локальні коефіцієнти на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони застосовані необґрунтовано.

В подальшому, позивач листами звертався з аналогічним запитом до Тернопільської міської ради.

Відмовляючи у відкритті провадження по справі, суд першої інстанції виходив з того, що спір у даній справі стосується правовідносин, які виникли між сторонами договору оренди землі та вказав, що з моменту укладення між землекористувачем та органом місцевого самоврядування такого договору припиняються адміністративні відносини та в подальшому виникають договірні відносини, які характеризуються рівністю їх учасників та свободою договору. Одночасно суд першої інстанції врахував висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в постанові від 17.04.2018 у справі №461/980/16-а.

Проте, колегія суддів вважає, що до таких висновків суд першої інстанції прийшов з порушенням норм процесуального права, з огляду на наступне.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

У частині першій статті 4 цього Кодексу міститься визначення, за яким адміністративна справа це - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

За змістом ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому КАС України, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Ужитий у цій процесуальній нормі термін «суб'єкт владних повноважень» означає, орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п.7 ч.1 ст.4 КАС України).

Згідно ст.19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Таким чином, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність публічно-правового спору, тобто спору, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції і який виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Крім того, статтею 4 КАС України наведено визначення індивідуального акта, згідно з яким - це акт (рішення) суб'єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19).

Відповідно до ч.5 ст.5 Закону України «Про оцінку земель» №1378-IV від 11.12.2003 (далі - Закон №1378-IV), нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Частиною другою статті 20 цього Закону передбачено, що дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Згідно ч.1 ст.23 Закону №1378-IV, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

За змістом частини третьої вказаної статті, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної та картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів є Держгеокадастр (постанова Кабінету міністрів України №15 від 14.01.2015 «Про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру»).

Згідно п.п.27, 36 п.4 вказаної постанови Кабінету Міністрів України, Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує виконання на відповідній території робіт із землеустрою та оцінки земель, що проводяться з метою внесення відомостей до Державного земельного кадастру, і видає, зокрема, витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки.

Слід також звернути увагу на те, що за змістом ст.271, п.286.2 ст.286, ст.288, 289 ПК України на платника плати за землю покладено обов'язок подання податковому органу витягу про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки та обчислення суми згаданої плати саме з визначеного у витязі розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Наведеними нормами у залежність від розміру цієї оцінки поставлено й мінімальний та максимальний розмір орендної плати. Отже, оформлюваний органом Держгеокадастру витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, у якому визначено конкретний розмір такої оцінки, безпосередньо пов'язаний з колом прав та обов'язків користувача відповідної земельної ділянки.

Таким чином, у правовідносинах, пов'язаних з оцінкою земель та земельних ділянок, Держгеокадастр і його територіальні органи здійснюють публічно-владні управлінські функції. Тому перевірка законності їх дій (бездіяльності), рішень, зокрема під час формування даних про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, оформлення таких даних у вигляді витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, має здійснюватися адміністративним судом.

Наведене узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, яка 20.06.2018, розглядаючи справу №823/902/17, дійшла до висновку про безпідставність закриття провадження в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування витягу Держгеокадастру, скасувала ухвалу суду першої інстанції та постанову апеляційного суду, а справу направила до Черкаського окружного адміністративного суду для продовження її розгляду.

Аналізуючи наведені вище положення норм матеріального та процесуального права, а також фактичні обставини справи, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, відмовляючи у відкритті провадження по справі, прийшов до помилкового висновку про неможливість розгляду даної справи за правилами адміністративного судочинства.

Згідно ст.320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Колегія суддів вважає доводи апеляційної скарги суттєвими, оскільки такі спростовують висновки суду першої інстанції, з наведених вище мотивів.

Керуючись ст.242, 243, 246, 250, 310, 315, 317, 320, 321, 322, 325 КАС України, суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Фабрика меблів «Нова» задовольнити.

Ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2018 року по справі №500/2804/18 скасувати і направити справу для продовження її розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Р. В. Кухтей
судді С. П. Нос
С. М. Шевчук
Повне судове рішення складено 05.03.2019