Справа № 820/15855/14
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2019-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про зупинення провадження та передачу справи в порядку ст.31 КАС України

05 березня 2019 р. Справа № 820/15855/14
Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді: Заічко О.В., розглянувши у спрощеному провадженні в приміщенні суду в м. Харкові заяву третьої особи - ОСОБА_1 про відвід судді Заічко О.В. у справі за адміністративним позовом Заступника прокурора Харківської області в інтересах ОСОБА_1, ОСОБА_3 до Харківської міської ради, треті особи - ОСОБА_1, ОСОБА_3 про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Перший заступник прокурора міста Харкова ( замінено на Заступника прокурора Харківської області) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Харківської міської ради, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача та її виконавчих органів щодо невжиття заходів до усунення та недопущення в подальшому зазначених у поданні прокуратури міста Харкова від 28.07.2014 № 04-34-16892вих-14 порушень вимог житлового законодавства та законодавства про звернення громадян, причин та умов, що їм сприяють;

- зобов'язати відповідача вжити заходи щодо ведення в установленому порядку єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов, шляхом забезпечення внесення відомостей до нього про ОСОБА_1, 1955 р.н., та ОСОБА_3, 1986 р.н.

Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 04.12.2018 року вказану справу було передано за підсудністю до Харківського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.02.2019 року було прийнято вказану справу до розгляду та відкрито спрощене провадження.

Через канцелярію суду 04.03.2019 року від третьої особи - ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Заічко О.В.

В обґрунтування вказаної заяви зазначено про конфлікт інтересів та наявності підстав, передбачених п.4 ч.1 ст. 36 КАС України.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу ( ч.2 ст.36 КАС України).

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Водночас, варто зазначити, що суд, який розглядає справу має бути "безстороннім" і "незалежним" (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Так, поняття незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою.

З суб'єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання.

Об'єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Слід зазначити, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Відповідно до ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Вказане положення узгоджується зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої, кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Відносно доводів заявниці, суд вказує наступне.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про запобігання корупції" потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; реальний конфлікт інтересів- суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Тобто складовими конфлікту інтересів (реального, потенційного) є: приватний інтерес (будь-який майновий чи немайновий), службові/ представницькі повноваження (безпосередні та загальнослужбові), а співвідношення вказаних складових спричиняє виникнення: реального конфлікту інтересів - приватний інтерес суперечить службовим/представницьким повноваженням, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; потенційного конфлікту інтересів - у сфері службових/ представницьких повноважень наявний приватний інтерес, що може за настанні певних обставин у майбутньому вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Суд вказує, що під поняттям приватний інтерес мається на увазі будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях (ст.1 Закону України "Про запобігання корупції").

Для розуміння змісту поняття приватного інтересу важливими є роз'яснення надані у Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затверджених Рішенням Національного агентства від 29.09.2017 №839.

Так, у Рекомендаціях зазначається, що не слід виходити з того, що джерелом приватного інтересу можуть бути лише приватні, позаслужбові відносини. Приватний інтерес в окремих випадках може виникати й зі службових повноважень, тобто полягати у зацікавленості в ухваленні або неухваленні певних рішень, результатах службових розслідувань, дисциплінарних провадженнях, за наслідком яких особа може понести юридичну відповідальність тощо.

Практично, з урахуванням вказаних Рекомендацій, це означає, що кожен службовець при виконанні своїх повноважень повинен брати до уваги увесь спектр своїх не лише правових (юридичних), а й соціальних (приватних) відносин, які зумовлюють виникнення майнового чи немайнового інтересу.

При цьому тільки такий приватний інтерес у сфері службових/представницьких повноважень, що може вплинути або впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, спричиняє виникнення реального або потенційного конфлікту інтересів.

Суд вказує, що обставини, повідомлені позивачем, які містяться у відкритих доступах та є загальновідомими, не потребують доказуванню, що унормовано ч.3 ст.78 КАС України.

Разом з тим, у наведеному аспекті відсутня обов'язкова складова конфлікту інтересів як приватний інтерес, поняття якого викладено вище, що виключає існування конфлікту інтересів, як такого .

У разі наявності у заявниці сумніву в неупередженості судді , остання повинна була належним чином обґрунтувати наявність обставин, які об'єктивно можуть вказувати на зазначене. Тобто, факт існування повідомлення про втручання в діяльність судді Заічко О.В. та її допиту в якості свідка прокуратурою Харківської області , які початково пов'язані з існуванням ухваленого судом рішення по справі з податкового спору, ніяким чином не мають зв'язку між спором, що розглядається у даній справі та який пов'язаний з невжиттям відповідачем заходів щодо ведення в установленому порядку єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов, шляхом забезпечення внесення відомостей до нього про ОСОБА_1 та ОСОБА_3.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 не наведено підстав для відводу судді, передбачених статтею 36 КАС України, з огляду на що, суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Відповідно до частини 4 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно з положеннями пункту 8 частини 2 статті 236 Кодексу адміністративного судочинства України, суд має право зупинити провадження у справі в разі надходження заяви про відвід - до вирішення питання про відвід.

З огляду на викладене, оскільки суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, провадження у справі підлягає зупиненню до вирішення питання про відвід.

Керуючись статтями 40, 236, 241, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Зупинити провадження по справі за позовом Заступника прокурора Харківської області в інтересах ОСОБА_1, ОСОБА_3 до Харківської міської ради, треті особи - ОСОБА_1, ОСОБА_3 про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії - до вирішення питання про відвід судді Заічко О.В.

Передати справу у відповідності до статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України для вирішення питання про відвід судді.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття судового рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала в частині зупинення провадження може бути оскаржена протягом п'ятнадцяти днів з дня її складання - через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи, як передбачено п.15 Перехідних положень КАС України; після початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи - безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 05 березня 2019 року.

Суддя Заічко О.В.