Справа № 806/2953/18
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2019-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про відмову у розясненні судового рішення)

04 березня 2019 року м. Житомир справа № 806/2953/18

категорія 6.2.1

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Капинос О.В., розглянувши заяву про розяснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання протиправною відмову та зобов"язання надати дозвіл на виготовлення проекту землеустрою,

встановив:

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 24.07.2018 позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано протиправною відмову Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, викладену у листі від 29.05.2018 №Г-4614/0-2969/0/22-18 в наданні дозволу ОСОБА_1 на виготовлення проекту землеустрою з послідуючою передачею земельної ділянки в оренду на термін 49 років для сінокосіння за клопотанням від 03.05.2018.

Зобов'язано Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області надати дозвіл ОСОБА_1 на виготовлення проекту землеустрою для сінокосіння земельної ділянки за кадастровим номером :05:000:0359, площею 12,7414 га, згідно клопотання від 03.05.2018.

01.10.2018 Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області подало до суду заяву в якій просить роз"яснити порядок виконання рішення суду від 24.07.2018 у справі №806/2953/18. В обґрунтування даної заяви зазначає, що під час розгляду справи Головному управлінню Держгеоакадстру не були відомі істотні обставини справи щодо даної земельної ділянки. Так, відповідно до довідки Відділу у Попільнянському районі Держгеокадастру у Житомирській області від 22.08.2018 №0-6-0.31-1077/116-18 надано інформацію, що земельна ділянка за кадастровим номером :05:000:0359 відповідно рішення 20 сесії VI скликання від 28.01.2014 №355 Попільнянської районної ради "Про внесення змін до проекту формування території і встановлення меж Липківської сільської ради Попільнянського району" та рішення від 27.06.2014 №416 "Про затвердження проекту землеустрою щодо зміни меж сЛипки" земельна ділянка введена в межі населеного пункту с.Липки Попільнянського району.

Листом від 03.10.2018 заявнику повідомлено, що розгляд заяви про роз"яснення рішення суду відбудеться після повернення справи з апеляційного суду, оскільки Головним управління Держгеокадастру подано апеляційну скаргу на рішення суду.

13.02.2019 справа повернулася з Сьомого апеляційного адміністративного суду, після чого заяву призначено до розгляду в судовому засіданні на 04.03.2019.

Заявник до суду прибув, до канцелярії суду подав заяву про розгляд заяви без його участі у порядку письмового провадження.

Позивач в судове засідання не з"явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі у порядку письмового провадження.

У відповідності до ст.254 та ч. 9 ст.205 Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає за можливе заяву розгляду у порядку письмового провадження без участі сторін.

Дослідивши доводи заяви про роз"яснення рішення суду, суд дійшов висновку, що вона задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд розяснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до роз'яснення Пленуму Вищого адміністративного суду України у постанові №7 від 20.05.2013 року "Про судове рішення в адміністративній справі", в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду (пункт 19).

Тобто, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Обґрунтовуючи заяву про роз'яснення судового рішення, відповідач зазначає, що відповідно до довідки Відділу у Попільнянському районі Держгеокадастру у Житомирській області від 22.08.2018 №0-6-0.31-1077/116-18 надано інформацію, що земельна ділянка за кадастровим номером :05:000:0359 відповідно рішення 20 сесії VI скликання від 28.01.2014 №355 Попільнянської районної ради "Про внесення змін до проекту формування території і встановлення меж Липківської сільської ради Попільнянського району" та рішення від 27.06.2014 №416 "Про затвердження проекту землеустрою щодо зміни меж сЛипки" введена в межі населеного пункту с.Липки Попільнянського району, а тому виконати рішення суду є неможливим.

Наведені позивачем у заяві мотиви не обґрунтовують необхідність надання роз'яснення судового рішення, оскільки обов"язок доведення правомірності своїх дій, рішень, бездіяльності покладається на відповідача, як суб"єкта владних повноважень, у даному випадку на Головне управління Держгеокадстру у Житомирській області.

Неналежне виконання своїх обов"язків працівниками та посадовими особами Головного управління Держгеокадстру у Житомирської області та несвоєчасне витребування необхідних документів, які мають значення для вирішення справи, не є підставою для роз"яснення судового рішення, тим більше, порядку його виконання.

Суд відмічає, механізм, визначений ст. 254 КАС України, не поширюється на випадок, коли особа, що здійснює виконання рішення, не розуміє порядку його виконання. Кодекс адміністративного судочинства України не передбачає ні звернення до суду із такою заявою, ні вирішення судом питання про роз'яснення порядку виконання рішення.

Дослідивши зміст резолютивної частини рішення, суд прийшов до висновку, що вона є зрозумілою, оскільки не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння та виконання.

З резолютивної частини рішення Житомирського окружного адміністративного суду вбачається, що її текст труднощів для розуміння не викликає, суть його зрозуміла та не двозначна, тому розширеного тлумачення, шляхом його роз'яснення та винесення процесуального документу з цього приводу не потребує.

За наведених обставин, суд вважає, що підстави для задоволення заяви Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області відсутні, з огляду на що, відмовляє у її задоволенні.

Керуючись статтями 243, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Відмовити Головному управлінню Держгеокадастру у Житомирській області у задоволенні заяви про розяснення судового рішення від 24.07.2018 у справі №806/2953/18 .

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом пятнадцяти днів з дня її складення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Капинос