Справа № 823/2483/18
Суддя: Пилипенко Олена Євгеніївна
Дата ухвалення: 2019-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/2483/18 Суддя першої інстанції: В.В. Гаращенко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Пилипенко О.Є.

суддів - Бужак Н.П. та Кузьмишиної О.М.,

при секретарі - Грабовській Т.О.,

за участю:

представника позивача: - Станкевич О.О.,

представника відповідача: - Литвиненко І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного підприємства «Надія» на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2018 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «Надія» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов,

В С Т А Н О В И Л А :

У червні 2018 року позивач - Приватне підприємство «Надія» звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов, в якому просив:

- визнати дії відповідача з проведення позапланової перевірки стосовно позивача на об'єкті будівництва по вул. Гоголя, 251 у м. Черкаси протиправними;

- визнати протиправними та скасувати постанови №16/443, №17/444 та №18/445 про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.06.2018 року.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2018 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення було неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, порушено норми матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст.. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради при проведенні позапланової перевірки стосовно Приватного підприємства «Надія», винесенні спірних постанов, діяло на підставі, в межах та відповідно до норм чинного законодавства, натомість, суб'єктом містобудування не доведено належними доказами правомірності своїх дій, адже відповідно до дозволу на виконання будівельних робіт, останній отримано лише 24.05.2018 року, тобто будівельні роботи на час початку проведення перевірки велись без відповідного дозволу.

Колегія суддів вважає вказаний висновок суду першої інстанції обґрунтованим, з огляду на наступне.

Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради (далі - управління ДАБК) надійшло звернення ОСОБА_3 від 20.04.2018 року щодо проведення перевірки законності будівництва ПП «Надія» по вул. Гоголя, 251, із вказівкою, що будівельні роботи проводяться без дозвільних документів.

03.05.2018 року на адресу ПП «Надія»: вул. О. Дашкевича, 27, м. Черкаси рекомендованим листом надіслано повідомлення про проведення позапланової перевірки у період з 10.05.2018 року по 23.05.2018 року, яке отримано уповноваженою особою ПП «Надія» 05.05.2018 року.

Відповідно до направлення №58 від 10.05.2018 року та наказу №65 від 10.05.2018 року проведення перевірки передбачено у період з 10.05.2018 року по 23.05.2018 року.

На виконання наказу та направлення, для проведення позапланового заходу першим заступником начальника управління ДАБК Загороднім А.С. та головним спеціалістом відділу контролю управління Ткаченко В.І. 10.05.2018 року здійснено вихід на об'єкт перевірки «будівництво житлового будинку за адресою: м. Черкаси, вул. Гоголя, 251/1».

Уповноваженій особі ПП «Надія» за довіреністю Макарову В.А. пред'явлені посвідчення та підстави перевірки, надано копію направлення, про що свідчить його підпис на направленні та не спростовано позивачем.

Наказом відповідача №73 від 23.05.2018 року продовжено строк проведення перевірки з 23.05.2018 року по 25.05.2018 року.

За результатами перевірки посадовими особами, які проводили перевірку складено акт №58 від 25.05.2018 року, яким зафіксовано, що суб'єкт містобудування приватне підприємство «Надія», який є замовником будівництва об'єкта проводить містобудівну діяльність і виконує функції замовника і підрядника одночасно, під час перевірки в період з 10.05.2018 року по 23.05.2018 року виконує будівельні роботи без отримання дозволу на їх виконання на об'єкті, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з середніми наслідками (СС2).

ПП «Надія» під час перевірки в період з 10.05.2018 року по 23.05.2018 року проводить роботи з улаштування фундаментів: бетонування, армування ростверків, монтаж опалубки. Вказані роботи не є підготовчими.

Замовник ПП «Надія» не забезпечив здійснення авторського та технічного нагляду на об'єкті будівництва під час виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, що є порушенням п. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 «Деякі питання підготовчих та будівельних робіт», ч. 1, 2, 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

На підставі акту перевірки наведеними посадовими особами складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №№15, 16, 17 від 25.05.2018 року, якими окремо зафіксовано кожне з виявлених порушень: виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання; замовник ПП «Надія» не забезпечив здійснення авторського нагляду на об'єкті будівництва під час виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання; замовник ПП «Надія» не забезпечив здійснення технічного нагляду на об'єкті будівництва під час виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання.

На підставі матеріалів перевірки першим заступником начальника управління ДАБК Загороднім А.С. прийняті:

- постанова №16/443 від 11 червня 2018 року про накладення штрафу в сумі 651940 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої приватне підприємство «Надія» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2);

- постанова №17/444 від 11 червня 2018 року про накладення штрафу в сумі 88100 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої приватне підприємство «Надія» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством;

- постанова №18/445 від 11 червня 2018 року про накладення штрафу в сумі 70480 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11 червня 2018 року, відповідно до якої приватне підприємство «Надія» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.5 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством.

Вважаючи винесені постанови протиправними, позивач звернувся із вказаним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За змістом п. 6 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

З огляду на вказані положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» звернення фізичної особи ОСОБА_3 про порушення ПП «Надія» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності є належною підставою для проведення перевірки підприємства уповноваженим органом архітектурно-будівельного контролю - управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради на об'єкті будівництва за адресою: м. Черкаси, вул. Гоголя, 251.

ОСОБА_3 у своїй заяві повідомив про виконання ПП «Надія» за вказаною адресою будівельних робіт за відсутності відповідного дозволу, тому твердження позивача про необґрунтованість призначення перевірки є безпідставним. Закон не передбачає обов'язку заявника - фізичної особи перелічувати усі можливі порушення під час будівництва та обґрунтовувати необхідність проведення перевірки з посиланням на норми законів. Достатньо лише повідомлення про можливі порушення, решту повинен перевірити уповноважений орган під час позапланового заходу.

Колегія суддів вважає необґрунтованим посилання апелянта на той факт, що підставою для проведення перевірки, зазначеною в повідомленні, не було звернення гр.. ОСОБА_3 з огляду на те, що в повідомлення на проведення перевірки вказано, що остання буде проведена відповідно до ст.. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», позаяк, дана стаття підставою для проведення позапланової перевірки зазначає, в тому числі, й звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Щодо порушення порядку проведення перевірки варто зазначити, що у відповідності до ч. 11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 р. № 877-V плановий чи позаплановий захід щодо суб'єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до абз. 11 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553 (далі - Порядок №553) під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Позивач не заперечує завчасне отримання повідомлення про проведення перевірки та ознайомлення уповноваженого представника Макарова В.А. з направленням на її проведення №58 від 10.05.2018 року.

Отже, посилання позивача на необхідність оформлення відповідачем акту про недопуск до проведення перевірки є безпідставними.

З аналогічних підстав необґрунтованими є посилання позивача на перебування директора ПП «Надія» у відпустці, як підставу для відкладення перевірки, оскільки перевірка розпочата з відома уповноваженого представника за довіреністю від 26.01.2017 р., яка видана строком на три роки.

Щодо виконання будівельних робіт за відсутності дозволу на їх виконання, колегія суддів звертає увагу на наступне.

В розумінні положень п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовником визнається фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Відповідно до ч. 1 ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Частиною 3 ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт не дає права на виконання будівельних робіт.

Як встановлено матеріалами перевірки, ПП «Надія» проводить роботи з улаштування фундаментів: бетонування, армування ростверків, монтаж опалубки.

В розумінні п. 2 Порядку проведення підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 (далі - Порядок №466) підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під'їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

З наведених норм Порядку №466 вбачається, що створення фундаменту споруди в будь-якому випадку не може визнаватись підготовчими роботами та по своїй суті є будівельними роботами.

Варто наголосити, що станом на дату початку проведення перевірки, а саме - 10.05.2018 року позивач не мав дозволу на виконання будівельних робіт.

Посилання позивача про наявність дозволу на виконання будівельних робіт №ЧК31 не звільняє його від відповідальності за вчинене порушення, оскільки вказаний дозвіл датовано 24.05.2018 року, тобто після початку проведення перевірки.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» містить пряму заборону розпочинати виконання будівельних робіт до отримання відповідного дозволу. Якщо ж виконання будівельних робіт відбулось, то порушення вважається вчиненим, навіть за умови подальшого отримання дозволу про початок виконання будівельних робіт.

Судом першої інстанції вірно наголошено, що будівництво багатоповерхового будинку вимагає спорудження котловану та будівництва фундаменту споруди, яке відбувається протягом тривалого проміжку часу, з урахуванням чого, позивач допустив виявлене порушення, ще до подачі ОСОБА_3 заяви від 20.04.2018 року про проведення перевірки.

Щодо розбіжностей в адресах, зазначених в повідомленні про проведення перевірки та Акті, постановах, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Так, відповідно до матеріалів справи, ПП «Надія» було надано до управління ДАБК Черкаської міської ради декларацію про початок виконання підготовчих робіт на об'єкті будівництва за адресою: м. Черкаси, вул. Гоголя, 251/1. Вказана декларація зареєстрована управлінням 08.06.2017 року за №ЧК95.

Окрім цього, позивачем було подано до управління ДАБК Черкаської міської ради декларацію про початок виконання підготовчих робіт на об'єкті будівництва за адресою: м. Черкаси, вул. Гоголя, 251/2. Вказана декларація зареєстрована управлінням 08.06.2017 року за №ЧК04.

Як встановлено в судовому засіданні суду першої інстанції, присвоєних адрес з номерами « 251/1» та 251/2» по вул. Гоголя в м. Черкаси не існує, натомість існує лише порядковий номер « 251», що також підтверджується відомостями, які містяться в договорі суперфіцію від 23.09.2016 р., укладеного між Черкаською обласною державною адміністрацією та Приватним підприємством «Надія» щодо земельної ділянки площею 0,3 га по вул. Гоголя, 251 у м. Черкаси, кадастровий номер :04:017:0051.

З урахуванням чого, колегія суддів зазначає, що зазначення в повідомленні адреси «вул..Гоголя 251/1, м. Черкаси» жодним чином не вплинуло на результати проведеної перевірки, адже така адреса була зазначена самим позивачем в декларації про початок виконання підготовчих робіт на об'єкті будівництва за № №ЧК95, перевірка проведена на належному об'єкті будівництва, що не спростовано позивачем та з відома уповноваженої особи ПП «Надія».

Щодо здійснення авторського та технічного нагляду варто зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року №687-XIV для створення об'єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає, зокрема, будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об'єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування.

За змістом положень ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Нормами постанови Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 р. №903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури» закріплено, що цей порядок визначає механізм здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств).

В розумінні п. 2 Порядку авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого вказаною постановою Кабінету Міністрів України авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Згідно п. 5 Порядку технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого вказаною постановою Кабінету Міністрів України особи, що здійснюють технічний нагляд: 1) проводять перевірку: наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об'єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо; відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів; відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації; виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду; 2) ведуть облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками; 3) проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів; 4) повідомляють підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів; 5) оформляють акти робіт, виконаних з недоліками; 6) беруть участь у проведенні перевірки: робочою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів, відповідності змонтованого спецобладнання, устатковання і механізмів технічним умовам; органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю; 7) виконують інші функції, пов'язані з технічним наглядом на відповідному об'єкті.

З наведених норм законодавства слідує висновок, що авторський та технічний нагляд здійснюються під час будівництва об'єкта з метою дотримання проектних рішень закладених у проекті будівництва та відповідності матеріалів, які використовуються вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів в тому числі, що стосується якості будівельних матеріалів.

Дані про осіб, які здійснюють авторський та технічний нагляд за процесом будівництва вносяться до дозволу на виконання будівельних робіт, форма якого затверджена в Додатку 9 до Порядку №466.

За змістом ч. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Отже, здійснення авторського та технічного нагляду за процесом будівництва можливо лише після затвердження у встановленому законом порядку проекту будівництва, а також одержання дозволу на виконання будівельних робіт. В протилежному випадку здійснення авторського та технічного нагляду знаходиться поза межами правового поля, оскільки здійснення авторського та технічного нагляду за процесом самочинного будівництва законодавством не передбачено.

Щодо визначення класу наслідків будівництва спірного об'єкта варто зазначити, що згідно зі ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» усі об'єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - CCI; середні наслідки - СС2; значні наслідки - ССЗ.

До незначних наслідків (CCI) не можуть бути віднесені об'єкти характеристики можливих наслідків від відмови (стану об'єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують: рівень можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об'єкті, - 50 осіб; рівень можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об'єкті, - 100 осіб; рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов'язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об'єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат; пам'ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»; нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам'яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам'ятки); об'єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об'єкти підвищеної небезпеки»; житлові будинки понад чотири поверхи; об'єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об'єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Отже, визначення класу наслідків об'єкта головним спеціалістом управління ДАБК Черкаської міської ради відповідає вказаним вимогам закону.

При цьому, як вірно зазначено судом першої інстанції, посилання позивача на неправомірність визначення класу наслідків будівництва можливе лише у випадку неправильного визначення такого класу органом архітектурно-будівельного контролю. Тоді, як в даному випадку позивач не заперечує, що вказаний об'єкт віднесений за класом наслідків - СС2, що також відображено в дозволі на виконання будівельних робіт №ЧК31 від 24.05.2018.

Щодо розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за відсутності представника позивача, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до п. 21 Порядку №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З матеріалів справи вбачається, що матеріали перевірки надіслані позивачу поштою з інформацією про дату і час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 08.06.2018 р. о 10 год. 00 хв., які отримано уповноваженою особою ПП «Надія» 01.06.2018 р., що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №005.

08.06.2018 року до управління надійшла уповноважена особа ПП «Надія» Станкевич О.О. із письмовим клопотанням про перенесення розгляду справи. Взявши до уваги клопотання, розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності керівник управління в присутності головного спеціаліста управління Ткаченко В.І., головного спеціаліста - юрисконсульта управління Литвиненко І.М. та уповноваженої особи ПП «Надія» Станкевич О.О. переніс розгляд справи на 11.06.2018 р..

Відповідно до п. 16 Порядку накладення штрафів у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995 р. справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Враховуючи, що останній день строку розгляду справи припав на 11.06.2018 року, а також належне повідомлення ПП «Надія» 01.06.2018 р. та 08.06.2018 р. про розгляд справи, колегія суддів вважає правомірним розгляд такої справи без участі ПП «Надія».

Судом першої інстанції вірно наголошено, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Колегія суддів звертає увагу, що в обґрунтуванні апеляційної скарги позивачем не надано доказів відсутності порушень з боку суб'єкта містобудування, останній посилається виключно на незначні невідповідності в оформленні документів з боку контролюючого органу, що, на переконання суду, у випадку доведеності вини суб'єкта містобудування не є підставами для скасування правомірного за своєю суттю рішення контролюючого органу.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права. У зв'язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Приватного підприємства «Надія» - залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2018 року - без змін.

Керуючись ст..ст. 241, 242, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Надія» - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: О.Є.Пилипенко

Суддя: Н.П.Бужак

О.М.Кузьмишина

Повний текст виготовлено 05 березня 2019 року.