Справа № 274/4289/18
Суддя: Вдовиченко Т. М.
Дата ухвалення: 2019-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа № 274/4289/18
провадження № 2-а/0274/47/19
У Х В А Л А

04.03.2019 року Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Вдовиченко Т.М., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та вжиття заходів що сприяли порушенню закону,-

В с т а н о в и в :

До Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області звернулася ОСОБА_1 із заявою, поданою в порядку статті 383 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), в якій просила суд визнати протиправною бездіяльність Бердичівського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Житомирської області щодо не здійснення їй виплати компенсації втрати частини доходу у зв'язку з порушенням строків виплати пенсії в сумі 33562,97 грн., на підставі постанови Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.11.2016 року у справі № 274/3968/16-а, винести ухвалу про вжиття заходів Бердичівським об'єднаним управлінням Пенсійного фонду України Житомирської області щодо виплати ОСОБА_1 компенсації втрати частини доходу у зв'язку з порушенням строків виплати пенсії в сумі 33562,97 грн. Про вжиті заходи повідомити заявницю протягом 15 днів з дня надходження окремої ухвали суду.

В обґрунтування заяви вказала, що станом на момент подання цієї заяви відкрито виконавче провадження, однак рішення суду відповідачем у повному розмірі не виконано. На її звернення, Харківським приміським об'єднаним управлінням Пенсійного фонду України Харківської області надано лист, що на виконання постанови Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.11.2016 року у справі №274/3968/16-а боржником - Бердичівським об'єднаним управлінням Пенсійного фонду України в Житомирській області нарахована компенсація втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків виплати пенсії в сумі 33562,97 грн. При її зверненні до боржника - Бердичівського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Житомирської області, листом від 30.07.2018 року №145/-8 їй була надана відповідь, що пенсійна справа відповідно до запиту направлена до Управління Пенсійного фонду України Харківської області, а тому за виплатою компенсації втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків виплати пенсії необхідно звертатися до управління, в якому заявниця перебуває на обліку. З таким твердженням боржника вона не погоджується, оскільки доводи відповідача про те, що виконати рішення суду в частині виплати компенсації в сумі 33562,97 грн. перебуваючи на обліку в іншому Управління Пенсійного фонду технологічно неможливо є безпідставним, оскільки зазначені обставини не звільняють відповідача від обов'язку виконати судове рішення.

За приписами ч. 5 ст. 383 КАС України, у разі відповідності заяви вимогам, зазначеним у цій статті, вона підлягає розгляду та вирішенню в порядку письмового провадження або в судовому засіданні на розсуд суду протягом десяти днів з дня її отримання. Неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду такої заяви.

З урахуванням наведеного, суд визнав за можливе провести розгляд заяви у порядку письмового провадження.

Розглянувши подану заяву та матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Постановою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.11.2016 року по справі №274/3968/16-а, яку залишено без змін ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 12.01.2017 року, зобов'язано Бердичівське об'єднане управління Пенсійного фонду України Житомирської області здійснити розрахунок та виплату ОСОБА_1 компенсації втрати частини доходу у зв'язку з порушенням строків виплати пенсії, яка була нарахована та виплачена на підставі постанови Харківського апеляційного адміністративного суду від 20.04.2011 року у справі №2-а-513/10 за період з 28.01.2009 року по 20.04.2011 року, яка визначається як різниця між розміром пенсії, яка була нарахована та виплачена на підставі вказаної постанови суду та розміром фактично сплаченої пенсії, починаючи з 28.01.2009 року по день фактично виплаченої пенсії.

Судове рішення набрало законної сили 12.01.2017 року , позивачу видано виконавчий лист.

27.03.2017 року винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП № 53484921.

Бездіяльність боржника в частині нездійснення виплати компенсації втрати частини доходу, в зв'язку з порушенням строків виплати пенсії в сумі 33562,97 грн. є підставою для звернення до суду із заявою в порядку ст. 383 КАС України.

Відповідно до статті 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов'язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Згідно з частиною першою статті 383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб'єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Суд встановив, що на виконання рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.11.2016 року Харківським приміським об'єднаним управлінням Пенсійного фонду України Харківської області, було надано роз'яснення, що ОСОБА_1 проведено розрахунок та виплату компенсації втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків виплати пенсії, яка була нарахована та виплачена на підставі постанови Харківського апеляційного адміністративного суду від 20.04.2011 року у справі №2-а-513/10 за період з 28.01.2009 року по 20.04.2011 року, яка визначається як різниця між розміром пенсії, яка була нарахована та виплачена на підставі вказаної постанови суду та розміром фактично сплаченої пенсії, починаючи з 28.01.2009 року по день фактичної виплати пенсії в сумі 33562,97 грн., згідно розпорядження Бердичівського об'єднаного управління від 26.03.2017 року, яка була нарахована Бердичівським об'єднаним управлінням Пенсійного фонду України в Житомирській області, але не виплачена в зв'язку з відсутністю фінансування, що підтверджується листом Харківського приміського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області від 13.11.2017 року та листом Бердичівського об'єднаного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області від 30.07.2018 року. Відповідно до запиту управління Пенсійного фонду України Харківської області №332/44 від 25.07.2017 року пенсійну справу ОСОБА_1 направлено до даного управління, в зв'язку з чим заявниці роз'яснено її право на звернення за виплатою компенсації втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків виплати пенсії до управління, в якому вона перебуває на обліку.

Отже, доводи ОСОБА_1 про повне невиконання судового рішення відповідачем спростовуються наданими письмовими доказами, що підтверджують часткове виконання рішення Постанови Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.11.2016 року від у справі № 274/3968/16-а що стосується нарахування компенсації втрати частини грошових доходів у зв'язку з порушенням строків виплати пенсії в сумі 33562,97 грн., та включено в відомості виплати пенсій червня 2017 року, але не виплачено в зв'язку з відсутністю фінансування.

Виплата пенсій, у тому числі додаткових пенсій, доплат, надбавок та підвищень до них, компенсаційних виплат, встановлених законодавством, звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" №2262-ХІІ, та членам їх сімей згідно ст. 8 цього Закону забезпечується за рахунок коштів Державного бюджету України.

Відповідно до статей 23 та 116 Бюджетного кодексу України, будь-які бюджетні зобов'язання та платежі з бюджету можна здійснювати лише за наявності відповідного бюджетного призначення, встановленого законом про Державний бюджет України. Взяття зобов'язань без відповідних бюджетних асигнувань та здійснення видатків бюджету з перевищенням бюджетних призначень є порушенням бюджетного законодавства.

Отже, нарахована позивачу сума компенсації має бути виплачена за рахунок коштів Державного бюджету України та проведення такої виплати не може бути здійснене за рахунок власних коштів Пенсійного фонду України, що надійшли від сплати єдиного соціального внеску, а проводиться лише у разі наявності на це відповідних бюджетних асигнувань з Державного бюджету України.

22.08.2018 Кабінетом Міністрів України прийнято Постанову № 649 "Питання погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду", якою затверджено Порядок погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду (надалі Порядок № 649) та установлено, що для виконання судових рішень, якими на органи Пенсійного фонду України покладені зобов'язання з нарахування (перерахунку) пенсійних виплат, що фінансуються з державного бюджету, виплата коштів, нарахованих за період до набрання судовим рішенням законної сили, здійснюється відповідно до Порядку погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду, затвердженого цією постановою; внесено до бюджету Пенсійного фонду України на 2018 рік, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2018 року № 8, зміни.

Відповідно до пункту 1 Порядку № 649, цей Порядок визначає механізм погашення заборгованості, що утворилася внаслідок нарахування (перерахунку) пенсійних виплат на виконання судових рішень, за рахунок коштів, передбачених у державному бюджеті Пенсійному фонду України на цю мету.

Згідно із пунктом 3 Порядку № 649 боржник веде облік рішень у реєстрі рішень, виконання яких здійснюється за окремою бюджетною програмою (далі - реєстр), відповідно до порядку, встановленого Пенсійним фондом України.

Пунктом 4 Порядку № 649 визначено, що черговість виконання рішень визначається датою їх надходження до боржника.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 649, для підтвердження суми, що підлягає виплаті, боржник подає до Пенсійного фонду України: документ, що підтверджує дату надходження судового рішення до боржника; копію судового рішення (судових рішень) або виконавчого листа; розрахунок суми, що підлягає виплаті, засвідчений керівником боржника або уповноваженою ним особою.

Пунктом 10 Порядку № 649 передбачено, що виділення коштів для виплати здійснюється Пенсійним фондом України в межах наявних бюджетних призначень Пенсійному фонду України на цю мету шляхом перерахування коштів боржнику.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, відповідач при виконанні постанови Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.11.2016 року, як орган державної влади зобов'язаний діяти лише в межах чинного законодавства та з імперативним врахуванням вимог Порядку № 649.

В матеріалах справи відсутні докази того, що вказана постанова Кабінету Міністрів України від 22.08.2018, якою затверджено Порядок № 649, була оскаржена на предмет її законності в порядку, визначеному ст. 264 КАС України, отже є чинною та має враховуватися суб'єктом владних повноважень.

Як зазначив Конституційний Суд України в своєму рішенні від 26.12.2011 №20-рп/2011, передбачені законами соціально-економічні права не є абсолютними, а оскільки держава зобов'язана регулювати економічні процеси, то механізм реалізації цих прав може бути змінений державою, зокрема, через неможливість їх фінансового забезпечення шляхом пропорційного перерозподілу коштів з метою збереження справедливого балансу між інтересами окремих осіб і інтересам всього суспільства.

Суд зазначає про те, що ефективний доступ до суду включає право на те, щоб рішення суду було виконане без невиправданих затримок. Проте, суд зазначає, що затримка виконання судового рішення на певний період через неможливість фінансового забезпечення з державного бюджету шляхом пропорційного перерозподілу коштів здійснюється з метою збереження справедливого балансу між інтересами окремих осіб і інтересам всього суспільства. В даному випадку відповідач не заперечує право заявника на виплату вказаної суми, посилаючись на те, що така виплата буде проведена у відповідності до вимог Порядку № 649 в порядку черговості та в міру надходження коштів з Державного бюджету.

Крім того, суд враховує, що зазначеною постановою Кабінету Міністрів України 22.08.2018, якою затверджено Порядок № 649, до бюджету Пенсійного фонду України на 2018 рік внесені зміни, якими передбачено перерозподіл коштів з метою фінансування видатків на погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду.

До того ж суд враховує висновки які були зроблені Верховним Судом України в постановах по справам 21-66а14 від 24.03.2015, №21-199а15 від 26.05.2015, №21-1044а15 від 30.06.2015, №21-5099а15 від 03.11.2015, №750/3215/15-а від 02.02.2016, що невиконання судового рішення Пенсійним фондом України в частині виплати грошових коштів за відсутністю відповідно фінансового забезпечення та фактичної відсутності коштів у боржника, не може вважатися невиконанням судового рішення без поважних причин.

За вищевикладених обставин, суд дійшов висновку, що у спірних відносинах відсутня протиправна бездіяльність відповідача щодо виконання постанови Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.11.2016 року.

Відповідно до частини п'ятої статті 383 КАС України, за відсутності обставин протиправності відповідних рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень - відповідача та порушення ним прав, свобод, інтересів особи-позивача, суд залишає заяву без задоволення. За наявності підстав для задоволення заяви суд постановляє ухвалу в порядку, передбаченому статтею 249 цього Кодексу.

За відсутності обставин бездіяльності відповідача щодо виконання рішення суду у цій справі, суд не знаходить підстав для постановлення окремої ухвали. Відтак, заяву позивача у цій частині належить залишити без задоволення.

Щодо клопотання позивача про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду, суд зазначає, що згідно з частиною першою статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов'язати суб'єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Наведена норма процесуального закону не є імперативною та передбачає право суду на власний розсуд, виходячи з фактичних обставин справи, приймати рішення про необхідність чи недоцільність у зобов'язанні суб'єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення.

Вирішуючи питання щодо встановлення судового контролю суд враховує надані відповідачем докази щодо часткового виконання судового рішення та особливості нормативно-правового регулювання правовідносин в частині нарахування (перерахунку) пенсійних виплат, що фінансуються з державного бюджету.

У цій справі позивачем не обґрунтовано необхідність застосування заходів судового контролю.

З огляду на вказане вище, суд не встановив підстав для задоволення заяви ОСОБА_1, що подана порядку ст. 382, 383 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 241-243, 248, 256, 383 КАС України, суд, -

У х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про визнання протиправною бездіяльність Бердичівського обднаного управління Пенсійного фонду України Житомирської області щодо не виконання Постанови Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.11.2016 року у справі № 274/3968/16-а та зобов'язання подати у встановлений судом строк звіт про виконання Постанови Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.11.2016 року у справі № 274/3968/16-а - залишити без задоволення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Бердичівський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя: Т.М.Вдовиченко