Справа № 200/401/19-а
Суддя: Олішевська В.В.
Дата ухвалення: 2019-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 березня 2019 р. Справа №200/401/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олішевської В.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Головного управління ДФС у Донецькій області

до відповідача: Фізичної особи ОСОБА_1

про стягнення з фізичної особи ОСОБА_1 податкового боргу в розмірі 68061,09 грн., а саме: 68061,09 грн. податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачується фізичними особами, які є власниками об'єктів не житлової нерухомості.

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Головне управління ДФС у Донецькій області, звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Фізичної особи ОСОБА_1 про стягнення з фізичної особи ОСОБА_1 податкового боргу в розмірі 68061,09 грн., а саме: 68061,09 грн. податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачується фізичними особами, які є власниками об'єктів не житлової нерухомості.

Разом з тим, на адресу суду 05 березня 2019 року від Фізичної особи ОСОБА_1 надійшла зустрічна позовна заява, згідно якої заявник просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення від 16.08.2017 року № 115554-13 у сумі 46475,81 грн., від 17.04.2018 року № 0-0502 у сумі 21585,28 грн. та податкову вимогу від 13.09.2016 року за № 43816-17 у сумі 41087,40 грн.

Перевіривши матеріали зустрічної позовної заяви, суд вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на такі обставини.

Згідно ч. 1 ст. 177 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) відповідач, який не є суб'єктом владних повноважень, має право пред'явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Як встановлено судом, ухвалою судді Донецького окружного адміністративного суду Олішевською В.В. від 14.01.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 12.02.2019 року, запропоновано відповідачу в разі не визнання адміністративного позову, надіслати у строк протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Із матеріалів справи судом встановлено, що 15.01.2019 року на адресу відповідача направлено поштове відправлення, яке було повернуто на адресу суду 22.01.2019 року з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

У судове засідання призначене на 12.02.2019 року відповідач - ОСОБА_1 прибув, однак зазначив про те. що ним не отримано ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі від 14.01.2019 року.

Відповідач 12.02.2019 року отримав копію ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі від 14.01.2019 року та копію адміністративного позову по справі, тому строк, у продовж якого відповідач, який не є суб'єктом владних повноважень, мав право пред'явити зустрічний позов сплинув 27.02.2019 року.

Згідно частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені статтею 123 Кодексу адміністративного судочинства України, в частині першої якої зазначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Судом встановлено, що строк, у продовж якого ОСОБА_1 мав право пред'явити зустрічний позов сплинув 27.02.2019, при цьому, із зустрічної позовної заяви не вбачається та суд не може самостійно встановити причин пропущення позивачем строку пред'явлення до суду зустрічного позову, а відповідного клопотання про визнання поважності причин пропуску такого строку до зустрічного позову не надано.

Частиною 1 ст. 123 КАС України зазначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Відтак, з урахуванням зазначеного ОСОБА_1 необхідно надати клопотання про поновлення строків звернення до суду із відповідним обґрунтуванням причин пропущення таких строків та наданням підтверджуючих документів, за наявності.

Крім того, суд вказує на те, що частиною 1 статті 178 КАС України передбачено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 178 КАС України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Також, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Ознайомившись з матеріалами зустрічної позовної заяви суд зазначає, що відповідачем у порушення вищезазначених вимог не сплачено в повному обсязі судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Згідно ч. 1 ст. 4 Законом України «Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць встановлено у розмірі 1921 грн.

З зустрічної позовної заяви вбачається, що відповідач просив суд скасувати податкові повідомлення - рішення від 16.08.2017 року № 115554-13 у сумі 46475,81 грн., від 17.04.2018 року № 0-0502 у сумі 21585,28 грн. та податкову вимогу від 13.09.2016 року за № 43816-17 у сумі 41087,40 грн.

Суд зазначає, що прийняття рішення за результатами розгляду даної зустрічної позовної заяви може призвести до зменшення або збільшення майна особи, що звернулась до суду.

Таким чином, вимога відповідача про скасування податкових повідомлень - рішень та податкової вимоги є майновою.

Згідно з пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» відповідач не звільнено від сплати судового збору за подання даного адміністративного позову.

Отже, за подання даного адміністративного позову з вимогою майнового характеру позивачем має бути сплачено судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто на загальну суму 1091,48 грн.

З матеріалів зустрічної позовної заяви вбачається, що відповідачем сплачено судовий збір в розмірі 768,40 грн., що підтверджується квитанцією № 0.0..1 від 04.03.2019 року про сплату судового збору в розмірі 768,40 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір в розмірі 323,08 грн., за наступними реквізитами: Отримувач: Слов`янське УК/м.Слов`янськ/22030101, Р/р 4034, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО банку: 899998, Код ЄДРПОУ отримувача: 37803368, Призначення платежу - *;101; реквізити позивача, Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Також, відповідно п. 4, 5 ч. 1 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідач у зустрічній заяві просить суд скасувати податкову вимогу від 13.09.2016 року № 43816-17, однак у порушення вищезазначених вимог не обґрунтовую у зв'язку з чим вважає таку вимогу протиправною та просить суд її скасувати.

З огляду на це відповідачу необхідно обґрунтувати позовні вимоги та надати докази в обґрунтування позовних вимог, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України.

Частиною 2 статті 177 КАС України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

В зв'язку з чим, відповідачу необхідно надати суду письмові пояснення стосовно доцільності спільного розгляду первинної позовної заяви та зустрічної позовної заяви.

Отже, зустрічна позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 2 статті 178 КАС України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку про необхідність залишити зустрічну позовну заяву без руху та надати заявнику строк для усунення вищевказаних недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.123, 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Донецькій області про визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення від 16.08.2017 року № 115554-13 у сумі 46475,81 грн., від 17.04.2018 року № 0-0502 у сумі 21585,28 грн. та податкову вимогу від 13.09.2016 року за № 43816-17 у сумі 41087,40 грн. - залишити без руху.

Встановити відповідачу п'ятиденний строк з дня отримання цієї ухвали на усунення недоліків шляхом надання суду клопотання про поновлення строків звернення до суду із відповідним обґрунтуванням причин пропущення таких строків та наданням підтверджуючих документів, платіжного документу про сплату судового збору належного зразка та у належному розмірі, письмових пояснень стосовно обґрунтування позовної вимоги щодо скасування вимоги від 13.09.2016 року № 43816-17, письмові пояснення стосовно доцільності спільного розгляду первинної позовної заяви та зустрічної позовної заяви. Якщо відповідач усуне недоліки зустрічної позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Олішевська В.В.