Справа № 0640/4394/18
Суддя: Романченко Євген Юрійович
Дата ухвалення: 2019-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про залишення позовної заяви без розгляду)

31 січня 2019 року м. Житомир справа № 0640/4394/18

категорія 6.1

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Романченка Є.Ю.,

секретар судового засідання Біляченко Д.О.,

за участю: позивача, представників позивача - ОСОБА_1, ОСОБА_2,

представника відповідача - ОСОБА_3,

розглянувши у підготовчому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_4 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування рішень,

встановив:

10.09.2018 ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування припису.

25 вересня 2018 року, після усунення позивачем недоліків позовної заяви в строк, встановлений ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду Липи В.А. від 11.09.2018, судом постановлено ухвалу, якою прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_4 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування припису №39/18 від 12.07.2018 та відкрито провадження в адміністративній справі № 0640/4394/18.

24 жовтня 2018 року, до відкриття судового засідання в справі, позивачем змінено підстави позову та збільшено позовні вимоги шляхом подачі адміністративного позову до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування рішень. У вказаному позові позивач просила:

- визнати протиправним та скасувати припис № 39/18 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради від 12.07.2018;

- визнати протиправною та скасувати постанову № 33-Ф від 17.07.2018 Управління.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду (суддя Романченко Є.Ю.) від 26.11.2018 прийнято до провадження адміністративну справу № 0640/4394/18. Вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження із проведенням підготовчого засідання у справі.

До початку підготовчого засідання, 31.01.2019, представником відповідача подані письмові пояснення з проханням уточнений адміністративний позов від 24.10.2018 ОСОБА_5 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради в частині скасування постанови від 17.07.2018 № 33-Ф залишити без розгляду. При цьому вказано, що позивачем копію оскаржуваної постанови отримано 17.07.2018, а до суду вона звернулася лише 24.10.2018.

В підготовчому засіданні представник відповідача також просила залишити позов у частині позовних вимог про скасування постанови від 17.07.2018 № 33-Ф без розгляду, у зв'язку із пропуском строку звернення до суду з відповідним позовом.

Представники позивача в підготовчому засіданні вказали, що строки звернення до суду, встановлені КАС України не пропущені.

Заслухавши думку учасників справи, перевіривши матеріали справи, суд ураховує наступне.

Частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній на момент звернення позивача до суду з даним позовом і судового розгляду справи, далі - КАС України) встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами частини 3 вказаної статті КАС України визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У відповідності до частини 2 статті 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України N 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Матеріалами справи підтверджено, що 17 липня 2018 р., за результатами розгляду акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 12.07.2018 № 84, протоколу про адміністративне правопорушення від 12.07.2018, припису № 39/18 від 12.07.2018 та матеріалів фотофіксації, В.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради прийнято постанову № 33-ф по справі про адміністративне правопорушення. Зазначеною постановою визнано ОСОБА_4 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн.

Копію вказаної постанови отримано ОСОБА_6 17.07.2018, про що свідчить її підпис на цій постанові та не заперечувалося позивачем у судовому засіданні.

Одночасно в постанові № 33-Ф від 17.07.2018 зазначено, що вона може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення у вищестоящий орган або у суд протягом десяти днів з дня її винесення, з урахуванням положень статей 287-289 КУпАП.

Позовні вимоги щодо визнання протиправною та скасування постанови № 33-Ф від 17.07.2018 позивачем вперше пред'явлено в позові від 24.10.2018.

Наведене свідчить на користь висновку, що з позовом про визнання протиправною та скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради № 33-Ф від 17.07.2018 позивач звернулася до суду поза межами строку звернення до суду, встановленого КАС України.

Частиною першою статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно зі частиною третьою вказаної статті КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Позивачем заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду подано не було. Жодних обставин поважності причин пропуску строку звернення до суду позивачем також не наведено та ніяких доказів на підтвердження наявності підстав, які перешкоджали своєчасному зверненню до суду не надано.

Відтак, суд вважає, що будь-які об'єктивні чи суб'єктивні обставини не позбавляли позивача можливості звернутися до суду у визначені законом строки з відповідним позовом до відповідача, якщо позивач вважала, що постановою № 33-ф від 17.07.2018 порушуються її права та законні інтереси.

Твердження представника позивача про те, що строк звернення до суду не пропущено, оскільки позов подано в межах шестимісячного строку з дня винесення постанови спростовуються положеннями ч. 2 ст. 286 КАС України, яка визначає особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності та є спеціальною процесуальною нормою під час розгляду справ відповідної категорії.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

З огляду на все викладене та ураховуючи відсутність заяви позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, суд приходить до висновку, що позовну заяву ОСОБА_4 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради в частині позовних вимог про визнання протиправною та скасування постанови № 33-Ф від 17.07.2018 необхідно залишити без розгляду.

Положеннями ч.ч. 3, 5 ст. 240 КАС України визначено, що про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена. В ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Судом з'ясовано, що ОСОБА_4 при зверненні до суду з позовом про визнання протиправною та скасування постанови № 33-ф від 17.07.2018 сплачено судовий збір у розмірі 704,80 грн (квитанція № 1 від 24.10.2018).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність повернення позивачу з Державного бюджету України сплаченого судового збору у розмірі 704,80 грн.

Керуючись статтями 122, 123, 173, 180, 183, 240, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_4 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради в частині позовних вимог про визнання протиправною та скасування постанови № 33-Ф від 17.07.2018 залишити без розгляду.

Повернути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_4 (проспект Незалежності, 138, м.Житомир, РНОКПП: НОМЕР_1) судовий збір у розмірі 704,80 грн.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом пятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Є.Ю. Романченко