Справа № 240/2351/19
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2019-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
про залишення позовної заяви без руху
06 березня 2019 року м. Житомир справа №240/2351/19
Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Попова О. Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Овруцької районної державної адміністрації Житомирської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання провести нарахування та виплату щомісячної грошової допомоги,
ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить:
- визнати протиправною бездіяльність Управління праці та соціального захисту населення Овруцької районної державної адміністрації, яка призвела до не нарахування та невиплати з 01.08.2018 по 31.01.2019 щомісячної грошової допомоги, у зв'язку з обмеженням продуктів харчування місцевого виробництва та особистого підсобного господарства - 40 % від мінімальної заробітної плати у відповідності до ст. 37 Закону України "Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи";
- зобов'язати Управління правління праці та соціального захисту населення Овруцької районної державної адміністрації з 01.08.2018 по 31.01.2019 нарахувати та виплатити щомісячну грошову допомогу, у зв'язку з обмеженням продуктів харчування місцевого виробництва та особистого підсобного господарства, передбачену ст. 37 Закону України "Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" у розмірі, що дорівнює 40% мінімальної заробітної плати, встановленої законом про Державний бюджет України на відповідний рік.
Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність його вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.
Відповідно до пункту сьомого частини п'ятої статті 160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначається відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.
В порушення вимог вказаної норми позивачем в позовній заяві не вказано, чи вживались заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.
Частиною восьмою статті 160 КАС України встановлено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.
У відповідності до частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Позивачем до позовної заяви подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, у зв'язку з тим, що позиває є пенсіонером та проживає у сільській місцевості, що унеможливлює працевлаштуватись.
Частиною першою статті 133 КАС України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).
Положеннями частини першої статті 8 Закону №3674-VI встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
- розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;
- або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;
- або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.
Суд звертає увагу, що відповідно до підпункту "г" пункту 2 частини першої статті 8 Закону №3674-VI передбачає виключно можливість відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк.
Водночас, згідно частини другої статті 8 Закону №3674-VI, звільнення, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк на підставах, визначених частиною першою статті 8 Закону №3674-VI є правом, а не обов'язком суду.
Крім того, позивачем до клопотання додано лише довідку №335/02 від 08.02.2019, з якої встановлено, що сума отриманої пенсії за період з 01.02.2018 по 31.12.2018 складає 16 910,00 грн.
Суд звертає увагу позивача, що факт того, що позивач є пенсіонером за віком не є безумовною обставиною щодо звільнення від сплати судового збору в розумінні Закону №3674-VI на норм статті 133 КАС України.
Пунктом третім частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою сплачується ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( 768,40 грн).
Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23.11.2018 № 2629-VIII, з 01 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1 921 гривні (на момент звернення із позовом до суду).
Тобто, розмір судового збору за подачу вказаного позову не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік ( 5% від 16 910,00 грн = 845,50 грн)
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.
Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:
- нової (уточненої) позовної заяви із зазначенням чи вживались заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви;
- належного доказу сплати судового збору у розмірі 768,40 грн;
- примірників нової (уточненої) позовної заяви із додатками, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб у справі.
Суд також звертає увагу позивача, що допущення позивачем нових недоліків позовної заяви, не визначених ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху та відсутніх на момент первинного звернення із позовом до суду, має бути застережено позивачем при складені та підписанні уточненої позовної заяви.
Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.
Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.
У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.
Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та у відповідності до положень статей 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, оскарженню не підлягає.

Суддя О.Г. Попова