Справа № 440/721/19
Суддя: О.В. Гіглава
Дата ухвалення: 2019-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 березня 2019 рокум. ПолтаваСправа № 440/721/19

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Гіглава О.В., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Полтавській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), -

В С Т А Н О В И В:

28 лютого 2019 року ОСОБА_1 звернулась до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДФС у Полтавській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 04.02.2019 №Ф-1300-55 у розмірі 3851,54 грн.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За приписами частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

В ході з'ясування вказаних питань, судом встановлено наступне.

Так, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб /частина друга статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України/.

Згідно зі статтею 48 Кодексу адміністративного судочинства України здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Відповідно до статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

До позовної заяви не додано доказів адміністративної процесуальної правосуб'єктності особи, що підписала позовну заяву - позивача (належним чином завірених копій його паспорту та ідентифікаційного коду).

Крім цього, частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору у вигляді 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В силу положень частини першої статті 4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року - 1921 гривня.

Як свідчать матеріали позовної заяви, позивач звернулася до суду з позовними вимогами про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 04.02.2019 №Ф-1300-55 у розмірі 3851,54 грн, відтак звернені до суду вимоги є майновими.

Оскільки, виходячи з предмету позову, даний спір є спором майнового характеру, сума судового збору при зверненні з даним позовом до суду має становити 768,40 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Разом з тим, до позовної заяви документ про сплату судового збору не додано.

Натомість, ОСОБА_1 подала клопотання про звільнення її від сплати судового збору за подання даного позову на підставі підпункту б пункту 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Оцінюючи обґрунтованість вказаного клопотання, суд виходить з наступного.

Так, відповідно до підпункту б пункту 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов - позивачами є батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті /частина друга статті 8 Закону України "Про судовий збір"/.

В своєму клопотанні про звільнення від сплати судового збору позивач посилається на те, що вона незаміжня, має двох неповнолітніх дітей, яких виховує самостійно: сина ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2. При цьому, батько сина - ОСОБА_4 ухиляється від сплати аліментів та станом на грудень 2018 року мав заборгованість по їх виплаті в сумі 51863,77 грн.

З цього приводу слід зазначити, що з доданих до позовної заяви документів судом вбачається наявність у позивача неповнолітніх дітей, зокрема, сина ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, батько якого має заборгованість по сплаті аліментів.

Проте, виходячи зі змісту підпункту б пункту 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір", звільняючи від сплати судового збору особу-позивача, який має дитину віком до чотирнадцяти років, інший з батьків якої ухиляється від сплати аліментів, судом обов'язково має враховуватися майновий стан такої особи-позивача.

В даному випадку матеріали позовної заяви не містять жодного документального доказу на підтвердження майнового стану ОСОБА_1 (банківської виписки по її рахункам, довідки про суми виплачених доходів та утриманих податків, виданої відповідним органом Державної фіскальної служби України, тощо), що фактично позбавляє суд можливості перевірити тяжкий майновий стан останньої.

За викладених обставин, суд не може дійти висновку щодо наявності законних підстав для звільнення позивача від сплати судового збору.

Також, частина шоста статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частин другої, третьої цієї статті для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписами статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Платник єдиного внеску зобов'язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

У разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

В даному випадку з позовною заявою про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 04.02.2019 №Ф-1300-55 у розмірі 3851,54 грн позивач звернулася до суду 28.02.2019, при цьому, у позовній заяві остання не просить суд поновити десятиденний строк звернення до суду, оскільки не вважає його пропущеним з огляду на отримання спірної вимоги лише 19.02.2019.

Разом з тим, ОСОБА_1 до позовної заяви не надано документальних доказів на підтвердження отримання нею оскаржуваної вимоги саме 19.02.2019, що фактично позбавляє суд можливості перевірити дотримання останньою визначеного законодавством строку звернення до суду з даним позовом (десять календарних днів з дня надходження вимоги про сплату боргу /недоїмки/).

Таким чином, позовну заяву подано без додержання вимог статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною першою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України подання позовної заяви без додержання вимог статті 160,161 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для залишення заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України).

Поряд з цим, частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Полтавській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) залишити без руху.

Позивачеві усунути недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду:

- доказів адміністративної процесуальної правосуб'єктності особи, що підписала позовну заяву - позивача (належним чином завірених копій його паспорту та ідентифікаційного коду);

- документа про сплату судового збору в розмірі 768,40 грн /сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок/ за реквізитами: Отримувач : УДКСУ у м. Полтаві, , Банк: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, Розрахунковий рахунок: 4011, КЕКД: 22030101, Призначення платежу : Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Полтавський окружний адміністративний суд, або належних документальних доказів на підтвердження майнового стану позивача (банківської виписки по її рахункам, довідки про суми виплачених доходів та утриманих податків, виданої відповідним органом Державної фіскальної служби України, тощо), що свідчать про наявність підстав для звільнення останньої від сплати судового збору відповідно до закону;

- документальних доказів на підтвердження отримання позивачем оскаржуваної вимоги про сплату боргу (недоїмки) саме 19 лютого 2019 року, а у разі їх відсутності - заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин пропуску позивачем строку або інших доказів на підтвердження факту дотримання останньою такого строку.

Роз'яснити позивачу, що в разі, якщо він не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява буде йому повернута.

Копію ухвали направити позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.В. Гіглава