Справа № 635/349/18
Суддя: Калиновський В.А.
Дата ухвалення: 2019-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2019 р.Справа № 635/349/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Калиновського В.А.,

Суддів: Кононенко З.О. , Мельнікової Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Ковальчук А.С

позивач ОСОБА_1

представник відповідача Лиска К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського районного суду Харківської області від 13.12.2018 року, головуючий суддя І інстанції: Пілюгіна О.М., с. Покотилівка, Харківська область, повний текст складено 13.12.18 року по справі № 635/349/18

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області

про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1, звернулась до Харківського районного суду Харківської області з адміністративним позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Заіки Віталія Юрійовича, в якому просила суд: скасувати постанову про адміністративне правопорушення № 386/1-П від 08 грудня 2017 року ухвалену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Заікою Віталієм Юрійовичем.

В обґрунтування позову зазначила, що квартира АДРЕСА_1, є спільною її власністю разом із сином ОСОБА_4, який і зробив перепланування - зведення стінної перегородки з дверним прорізом з утворенням приміщення № 6. Приміщення, в якому виконувалось перепланування, відноситься до приватного житлового фонду. Здійснене перепланування не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції або інженерні системи загального користування. Будівельні роботи з перепланування квартири, які виконувались, не потребують ані дозвільної документації, ані подальшого введення в експлуатацію, оскільки, відповідно п. 1 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою КМУ від 07.06.2017 р. № 406, роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування щодо об'єктів, за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1).

Позивач зазначає, що 17 листопада 2017 року у її відношенні головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 ДАБІ у Харківській області Будяковим А.С. складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що за результатами позапланової перевірки за адресою її проживання: АДРЕСА_1, виявлено порушення, яке полягає у виконанні будівельних робіт з реконструкції квартири шляхом приєднання частини місця загального користування (коридор) без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Стверджує, що працівники ДАБІ склали протокол за її відсутності із відміткою про відмову від підпису, але не надано доказів на підтвердження такої відмови.

Також, позивач вказує, що постановою від 08 грудня 2017 року, якою на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн., яку вона вважає такою, що ухвалена з порушенням вимог ст. ст. 256, 258, 268 КУпАП.

Позивач звертає увагу на те, що оскаржувана постанова була винесена без її участі, у день, на який призначався розгляд справи, 24.11.2017 р., розгляд справи не відбувся та постанова винесена не була, однак про інший час і місце розгляду справи позивача не повідомлено.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 14.03.2018 року проведена заміна відповідача - Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Заіку Віталія Юрійовича на ДепартаментДержавної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області.

Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 13.12.2018 року ОСОБА_1 в задоволенні адміністративного позову до Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення - відмовлено.

Змінено захід стягнення, застосований постановою про адміністративне правопорушення № 386/1-П від 08 грудня 2017 року, постановлену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Заікою Віталієм Юрійовичем до ОСОБА_1 про застосування штрафу в розмірі 10200 (десять тисяч двісті) гривень на штраф у розмірі 8500 (вісім тисяч п'ятсот) гривень. Судові витрати у справі віднесено за рахунок держави.

Не погоджуючись з судовим рішенням, в апеляційній скарзі позивач, посилаючись на невірне застосування судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального права, неповне дослідження обставин, що мають значення для справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського районного суду Харківської області від 13.12.2018 року та ухвалити нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги скаржник, посилаючись, зокрема, на положення статті 61 Конституції України, статті 1 Цивільного кодексу, а також статей 7, 9, 96 КУпАП, вважає, що її було притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення безпідставно та без порядку встановленого законом.

Скаржник зазначає, що суд невірно посилався на ч. 4 ст. 319 ЦК, відхиляючи її доводи, оскільки ОСОБА_1 було притягнуто не до цивільної, а до адміністративної відповідальності. Посилається на те, що матеріали справи не містять доказів того, що вона є замовником будівництва, фактичним забудовником, або іншим чином приймала участь або надавала згоду на проведення будівельних робіт без подання повідомлення про початок її виконання, тобто не вчиняла дій, які становлять склад адміністративного правопорушення, за яке її притягнуто до відповідальності. Крім того, скаржник зазначила, що не здійснювала заходів по знесенню перегородки, оскільки є людиною похилого віку. Також, звертає увагу на те, що протокол про адміністративне правопорушення було складено за її відсутності.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції позивач, наполягаючи на порушенні судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, просила скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою позовні вимоги задовольнити, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.

Представник відповідача, наполягаючи на законності та обгрунтованості рішення суду першої інстанції, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення осіб, які прибули в судове засідання, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанцій норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 17 листопада 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 ДАБІ у Харківській області Будяковим А.С., у відношенні позивача ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що за результатами позапланової перевірки за адресою її проживання: АДРЕСА_1, виявлено порушення, яке полягає у виконанні будівельних робіт з реконструкції кварти шляхом приєднання частини місця загального користування (коридор) без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 4 ст. 96 КУпАП.

Постановою про адміністративне правопорушення № 386/1-П від 08 грудня 2017 року на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн.

Не погодившись із зазначеною постановою позивач звернулась до суду з даним позовом про її скасування.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з підтвердження допущення позивачем порушення п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 р., за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Судове рішення вмотивовано тим, що позивач є суб'єктом містобудування та набуває право на виконання будівельних робіт на об'єкти відповідно до вимог ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», тобто виконання будівельних робіт на об'єкти вважається правомірним включно після отримання дозвільного документа на виконання будівельних робіт на об'єкти тоді як судом встановлено, що будівельні роботи виконувались власними силами без відповідних документів. При цьому, судом змінено захід стягнення, мотивуючи тим, що приймаючи оскаржуване рішення у формі постанови, відповідач застосував найсуворіший захід стягнення, передбачений ч. 5 ст. 96 КУпАП, без надання будь - яких обґрунтувань його співмірності вчиненому позивачем проступку.

При цьому, ухвалюючи рішення, суд першої інстанції виходив з того, що належним відповідачем по даній справі про скасування постанови про адміністративне правопорушення № 386/1-П від 08 грудня 2017 року ухваленої головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Заікою Віталієм Юрійовичем, є Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг;

Як свідчать матеріали справи позивач звернулась до суду з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Заіки Віталія Юрійовича, в якому просила суд: скасувати постанову про адміністративне правопорушення № 386/1-П від 08 грудня 2017 року ухвалену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Заікою Віталієм Юрійовичем.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 14.03.2018 року клопотання представника Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області про заміну відповідача - задоволено. Замінено відповідача - Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Заіку Віталія Юрійовича на відповідача - Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області.

Вказане клопотання вмотивоване тим, що позивач в адміністративному позові посилається на дії щодо складання акту перевірки та протоколу головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Будяковим А.С. та головного спеціаліста відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Касяненка В.В.

З даного приводу колегія суддів зазначає, що дії щодо складання акту перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення, складених головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Будяковим А.С. та головним спеціалістом відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Касяненка В.В. позивачем не оскаржуються.

Тобто, посилання на дії щодо складання акту перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення не може бути підставою для заміни Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Заіку Віталія Юрійовича як неналежного відповідача.

Отже, в даному випадку, рішенням суб'єкту владних повноважень є постанова про адміністративне правопорушення, яка оскаржується, а суб'єктом владних повноважень (його службовою або посадовою особою) є головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Заіка Віталій Юрійович, який і виніс дану постанову.

Колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до наказу № 161 "ОС" від 16.04.2018 року Заіка Віталій Юрійович був звільнений з посади головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області на підставі його заяви від 11.04.2018 року.

Тобто, на момент прийняття судом рішення про заміну його як не належного відповідача по даній справі, він працював головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, а отже був належним відповідачем.

Крім того, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. 23.04.2014 постановою Кабінету Міністрів України №150 "Питання функціонування територіальних органів Державної архітектурно-будівельної інспекції" ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної архітектурно-будівельної інспекції за переліком згідно з додатком (у т.ч. Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області) та погоджено пропозицію щодо утворення її територіальних органів як структурних підрозділів апарату Інспекції в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі.

8 липня 2014 року набула чинності постанова Кабінету Міністрів України від 02 липня 2014 року № 230 «Про внесення зміни у додаток 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 5 квітня 2014 року № 85», відповідно до якої територіальні органи інспекцій стали підрозділами центрального апарату Держархбудінспекції України.

Відповідно наказом Держархбудінспекції України від 17 листопада 2014 року №441 затверджено Положення про організацію ведення претензійно-позовної роботи у Державній архітектурно-будівельній інспекції України та її територіальних органах - структурних підрозділах апарату Держархбудінспекції, яким встановлено єдиний порядок ведення претензійно-позовної роботи у Держархбудінспекції України та її територіальних органах - структурних підрозділах (далі - ТСП).

Згідно цього Положення у Держархбудінспекції України створено відповідний структурний підрозділ - Департамент нормативно-правового забезпечення (далі - Департамент), у складі якого діє відділ представництва інтересів в судах, а у ТСП - відповідно уповноважена особа, відповідальна за ведення претензійно-позовної роботи.

19.08.2015 Постановою КМУ № 671 "Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю" затверджене Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю та установлено що:

- органи державного архітектурно-будівельного контролю є правонаступниками прав та обов'язків Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо здійснення переданих повноважень відповідно до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності";

- до завершення здійснення заходів з утворення органів державного архітектурно-будівельного контролю в Київській та Севастопольській міських державних адміністраціях та сільських, селищних, міських радах або визначення структурних підрозділів місцевих державних адміністрацій, виконавчих органів сільських, селищних, міських рад, на які покладаються повноваження, визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", а також затвердження актів спільної комісії такі повноваження здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція.

Отже, структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад у межах делегованих цим Законом державних повноважень є підконтрольними центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, представляють інтереси Держархбудінспекції України при розгляді спорів у судах, однак не можуть самостійно виступати як сторони в адміністративному процесі.

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного Суду України від 03 грудня 2018 року по справі №817/226/16.

Враховуючи те, що на момент прийняття судом першої інстанції оскаржуваного рішення Заіка Віталій Юрійович вже був звільнений з посади головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, колегія суддів вважає, що належним відповідачем по даній справі є саме Державна архітектурно-будівельна інспекція України, яка відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» здійснює державний архітектурно-будівельний контроль та розглядає відповідно до Закону справи про адміністративні правопорушення та справи про порушення у сфері містобудівної діяльності.

За приписами ст. 48 КАС України ("Заміна неналежної сторони") якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача (ч. 3 ст. 48). Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави (ч. 4 ст. 48). Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (ч. 5 ст. 48). Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції (ч. 7 ст. 48).

Наведене дає підстави дійти висновку про те, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області не є належним відповідачем у справі і у суду апеляційної інстанції відсутні повноваження щодо залучення цієї юридичної особи до участі у справі у якості співвідповідача.

Таким чином, колегія суддів погоджується із загальним висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, однак мотивувальна частина рішення суду першої інстанції підлягає зміні з підстав наведених вище.

За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення (пункт 2 частини 1 статі 315 КАС України).

Підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права (пункт 4 часті 1 статі 317 КАС України).

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи. (частина 2 статі 317 КАС України).

Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини (частина 4 статі 317 КАС України).

З урахуванням наведеного колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів не вбачає підстав для надання правової оцінки іншим доводам апеляційної скарги, оскільки позовні вимоги ОСОБА_1 заявлені не до особи, яка повинна відповідати за позовом.

Керуючись наведеним та ст. ст. 242, 243, 250, 268, 269, 271, 272, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського районного суду Харківської області від 13.12.2018 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення змінити з підстав та мотивів прийнятого рішення.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя (підпис)В.А. Калиновський
Судді(підпис) (підпис) З.О. Кононенко Л.В. Мельнікова
Повний текст постанови складено 04.03.2019 року