Справа № 810/3162/18
Суддя: Каракашьян С.К.
Дата ухвалення: 2019-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

04 березня 2019 року м. Київ№ 810/3162/18
Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Каракашьян С.К., при секретарі судового засідання Мині І.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави (б-р Л.Українки, 27/2,Київ 133,01133, ) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (бульв.Лесі Українки, 26,Київ 133,01133, ) , Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської адміністрації (проспект Перемоги,126,Київ 115,03115, ) третя особа: ОСОБА_2 (АДРЕСА_2 код ЄДРПОУНОМЕР_1) , третя особа: Комунальне підприємство Міжнародний аеропорт "Київ" (Жуляни) (аеропорт "Київ",Київ 36,03036, ) , третя особа: Державна авіаційна служба України (пр. Перемоги,14,Київ 135,01135, про визнання протиправною бездіяльність, скасування містобудівних умов та обмежень, зобов'язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся перший заступник прокурора Київської області в інтересах держави з позовом до Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації, Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за участю третіх осіб - Державної авіаційної служби України, КП Міжнародний аеропорт "Київ" (Жуляни), гр.ОСОБА_2, про:

скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, виданих відділом містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації на розробку проектно-кошторисної документації для багатоквартирного житлового будинку з нежитловими приміщеннями;

визнання протиправною бездіяльності Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України (б-р. Л. Українки, 26, м. Київ, 01133, код ЄДРПОУ - 37471912), яка виразилась у відсутності реагування на порушення вимог містобудівного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

зобов'язання Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України (б-р. Л. Українки, 26, м. Київ, 01133, код ЄДРПОУ - 37471912) скасувати декларацію про початок виконання будівельних робіт.

Ухвалою від 2 липня 2018 року справу було передано до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м.Києва від 03 серпня 2018 року позовну заяву залишено без руху у зв'язку з відсутністю посилання на закон, яким прокурору надано право на пред'явлення даного позову. При цьому, вказано, що Кодекс адміністративного судочинства України не містить винятків щодо зазначення органу, уповноваженого державою на здійснення певних функцій.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м.Києва від 30 серпня 2018 року позовну заяву повернуто позивачу у зв'язку із недоведенням необхідності захисту інтересів держави саме прокурором, а також необґрунтуванням підстав звернення до суду з наданням належних доказів, які би підтверджували наявність підстав для представництва прокурором у відповідності до статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.11.2018 ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 30.08.2018 скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 1311 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначає Закон України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII (далі також - Закон).

Згідно з частиною третьою статті 2 Закону, на прокуратуру не можуть покладатися функції, не передбачені Конституцією України.

За приписами пункту 2 частини першої статті 2 Закону, на прокуратуру покладаються такі функції, зокрема, як представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом.

Відповідно до статті 23 Закону, представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді інтересів громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) у випадках, якщо така особа не спроможна самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність, а законні представники або органи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси такої особи, не здійснюють або неналежним чином здійснюють її захист.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб'єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Відповідно до частини першої статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України, здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Згідно з частинами третьою, четвертою статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким чином, прокурор у визначених Законом випадках має право на представництво інтересів держави або конкретної особи (громадянина України, іноземця або особи без громадянства), якщо таке представництво належним чином обґрунтоване, проте не на представництво інтересів суспільства в цілому, на що в даному випадку вказує позивач обґрунтовуючи заявлений позов.

Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Фактичною підставою для звернення до суду стала незгода прокурора з відсутністю висновків перевірки, проведеної за результатом звернення, а не відсутність відповідного органу, який може захищати інтереси держави. Звертаючись до суду, прокурор перекладає на себе компетенцію відповідного уповноваженого органу та намагається скасувати містобудівні умови у судовому порядку, оскільки уповноваженими на це органами цього здійснено протиправно (на думку позивача) не було. Незгода прокурора з висновками перевірки не може свідчити про бездіяльність відповідного органу, який не здійснює захист інтересів держави.

У даному випадку, перебравши на себе повноваження позивача, прокурор не обґрунтував та не довів належними і допустимими доказами наявність порушень відповідачем законних інтересів держави або інтересів конкретного громадянина у зв'язку з прийняттям спірної постанови.

Зазначені обставини в сукупності з наведеними нормами вказують на відсутність у прокурора адміністративної процесуальної дієздатності на звернення до суду з подібними позовними вимогами, що виключає можливість розгляду і вирішення даної справи по суті заявлених позовних вимог.

Аналогічна позиція викладена в постанові Київського апеляційного адміністративного суду від 07.06.2018 у справі №826/12564/17 та ухвалі Верховного Суду від 21 січня 2019 року у справі № 810/3163/18.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності.

З огляду на викладене, керуючись пунктом 1 частини першої статті 240, статтями 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

У Х В А Л И В:

Позов Першого заступника прокурора Київської області, заявленого в інтересах держави до Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації, Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за участю третіх осіб - Державної авіаційної служби України, КП Міжнародний аеропорт "Київ" (Жуляни), гр.ОСОБА_2, про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України, та може бути оскаржена в порядку, визначеному статтями 294-297 КАС України.

Суддя С.К.Каракашьян