Справа № 2240/2769/18
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2019-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 2240/2769/18

Головуючий у 1-й інстанції: Лабань Г.В.

Суддя-доповідач: Капустинський М.М.

28 лютого 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Охрімчук І.Г. Моніча Б.С.

за участю:

секретаря судового засідання: Ткач В.В.,

представників сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного малого підприємства "Марися" на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 27 листопада 2018 року (повний текст судового рішення ухвалено 30.11.2018р. у м.Хмельницькому) у справі за адміністративним позовом Хмельницької міської ради до КП "Подільський Реєстраційний центр" Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Державний реєстратор КП "Подільський Реєстраційний центр" Сахновецької сільської ради Панасюк Наталія Каролівна, Приватне мале підприємство "Марися" про скасування рішення -,

В С Т А Н О В И В :

Хмельницька міська рада звернулася до Хмельницького окружного адміністративного суду із позовом до КП "Подільський Реєстраційний центр" Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області, в якому просила скасувати рішення державного реєстратора КП "Подільський реєстраційний центр" Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області Панасюк Наталії Королівни про державну реєстрацію права приватної власності на кафе-магазин площею 172,1 кв.м за ПМП "Марися", індексний номер 40717774 від 19.04.2018. В обґрунтування позову зазначив, що державний реєстратор КП "Подільський реєстраційний центр" Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області Панасюк Н.К. здійснила державну реєстрацію права приватної власності на кафе-магазин площею 172,1 кв.м за ПМП "Марися". Зазначена реєстрація була проведена на підставі укладеного між ТОВ "ВІП" та ПМП "Марися" 16.10.2003 договору купівлі-продажу кафе-магазину площею 172,1 кв.м, що знаходиться за адресою: Вінницьке шосе, 1, м. Хмельницький. Позивач вважає, що таке рішення підлягає скасуванню, оскільки державний реєстратор в порушення вимог Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" не перевірила факт виникнення та переходу прав на майно (кафе-магазину площею 172,1 кв.м, що знаходиться за адресою: Вінницьке шосе, 1, м. Хмельницький) за ТОВ "ВІП", а згідно повідомлення Хмельницького БТІ, яке станом на 2003 рік проводило державну реєстрацію права власності на об'єкти нерухомого майна, згідно даних архіву таке право власності за ТОВ "ВІП" не було зареєстроване.

Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 27 листопада 2018 року позов задоволено.

Скасовано рішення державного реєстратора КП "Подільський реєстраційний центр" Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області Панасюк Наталії Королівни, індексний номер 40717774 від 19.04.2018, про державну реєстрацію права приватної власності на кафе-магазин площею 172,1 кв.м за приватним малим підприємством "Марися".

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, Приватне мале підприємство "Марися" звернулось до суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. В апеляційній скарзі, апелянт, серед інших доводів зазначає, що скасування рішення державного реєстратора з проведення реєстраційної дії, обов'язково буде впливати на майнові права тієї юридичної особи, щодо якої ця реєстраційна дія була скасована. Тому, вважає, що у даній справі наявний спір про цивільне право, а саме - право власності на нежитлове приміщення.

У відзиві на апеляційну скаргу Хмельницька міська рада просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення. Зазначає, що розгляд позовних вимог особи до державного реєстратора про скасування його рішень чи записів у відповідному державному реєстрі стосовно державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень належить до юрисдикції адміністративних судів, оскільки державним реєстратором вчинені істотні порушення процедури реєстрації, а тому спірні відносини мають публічно-правовий характер.

Третя особа - Державний реєстратор КП "Подільський Реєстраційний центр" Сахновецької сільської ради Панасюк Наталія Каролівна подала до суду апеляційної інстанції пояснення, в яких просила задовольнити апеляційну скаргу.

Відповідач КП "Подільський Реєстраційний центр" Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області у заяві, яка адресована суду апеляційної інстанції підтримує апеляційну скаргу.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з огляду на таке.

Судом встановлено, що Державний реєстратор КП "Подільський Реєстраційний центр" Сахновецької сільської ради Панасюк Наталія Каролівна провела державну реєстрацію на об'єкт нерухомого майна - кафе-магазин площею 172, 1 кв.м. за ПМП "Марися".

Підставою реєстрації зазначено договір купівлі-продажу від 16.10.2003, укладений між продавцем - ТОВ "ВІП" та покупцем ПМП "Марися".

Вважаючи зазначене рішення державного реєстратора протиправним, позивач звернувся за захистом своїх прав, свобод та інтересів до суду із даним адміністративним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що прийняття Державним реєстратором КП "Подільський Реєстраційний центр" Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області Панасюк Н.К. спірного рішення про державну реєстрацію права приватної власності на кафе-магазин площею 172,1 кв.м за ПМП "Марися", індексний номер 40717774 від 19.04.2018 відбулося всупереч вимогам чинного законодавства.

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість судового рішення, яким позов задоволено, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Відповідно до п.п.1,2 ч.1 ст.4 КАС України, адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи; справа адміністративної юрисдикції переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, в якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Згідно п.1 ч.1 ст.19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження;

Вказані норми права встановлюють, що в порядку адміністративного судочинства захищаються права та інтереси осіб у сфері публічно - правових відносин. Публічно - правові відносини є складовою частиною правових відносин, які виникають у суспільстві.

Таким чином, до адміністративного суду з адміністративним позовом має право звернутись особа за захистом саме публічного права, свободи чи інтересу у сфері публічно-правових відносин.

Колегія суддів зазначає, що публічно-правовим спором в адміністративному судочинстві є не будь-який спір, у якому однією із сторін є орган публічної адміністрації, а лише той, що випливає із здійснення таким суб'єктом владних повноважень своїх владних управлінських функцій щодо скаржника. Тобто, для наявності такого спору є обов'язковим наявність зв'язку між здійсненням органом влади покладених на нього владних управлінських функцій та порушення прав, свобод чи інтересів фізичної або юридичної особи внаслідок такої реалізації своїх функцій владним органом.

Звернення особи з позовом до суду на захист іншого крім публічного права, свободи чи інтересу, не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Публічно-правовим, вважається, зокрема, спір, у якому сторони правовідносин виступають одна щодо іншої не як рівноправні і в якому одна зі сторін виконує публічно-владні управлінські функції та може вказувати або забороняти іншому учаснику правовідносин певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.

Необхідною ознакою суб'єкта владних повноважень є здійснення ним публічно-владних управлінських функцій. Ці функції суб'єкт повинен виконувати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.

До юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб'єктами стосовно їх прав та обов'язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб'єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб'єкта (суб'єктів), а останній (останні) відповідно зобов'язаний виконувати вимоги та приписи такого суб'єкта владних повноважень.

Спір, що розглядається, не є спором між учасниками публічно-правових відносин, оскільки відповідач, приймаючи оскаржуване рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно (право власності на нежитлове приміщення), не мав публічно-правових відносин саме з позивачем. Прийняте відповідачем оскаржуване рішення про державну реєстрацію стосувалось реєстрації прав іншої особи, а не позивача.

Натомість, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення, як правило, майнового приватного права чи інтересу.

Відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

У разі прийняття суб'єктом владних повноважень рішення про передачу земельних ділянок у власність чи оренду (тобто ненормативного акта, який вичерпує свою дію після його реалізації), подальше оспорювання правомірності набуття фізичною чи юридичною особою спірної земельної ділянки має вирішуватися у порядку цивільної (господарської) юрисдикції, оскільки виникає спір про право цивільне.

Колегія суддів звертає увагу на те, що скасування рішення державного реєстратора з проведення реєстраційної дії, обов'язково буде впливати на майнові права тієї юридичної особи, щодо якої ця реєстраційна дія була скасована.

Тому, вважає, що у даній справі наявний спір про цивільне право, а саме - право власності на нежитлове приміщення.

Таким чином, скасування державної реєстрації права, належного одній особі, за заявою іншої особи в порядку адміністративного судочинства не дозволяє остаточно вирішити спір між цими особами. Тож не виконується основне завдання судочинства. У таких спорах питання правомірності укладення цивільно-правових договорів, на підставі яких відбулись реєстраційні дії, обов'язково постають перед судом, який буде вирішувати спір, незалежно від того, чи заявив позивач вимогу щодо оскарження таких договорів.

Отже, в зазначеній категорії справ вирішуються спори про цивільне право між особами, які вимагають скасування державної реєстрації, й особами, за якими зареєстровано право чи обтяження. А тому мають розглядатися судами господарської або цивільної юрисдикції залежно від суб'єктного складу сторін спору.

Така позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі №823/2042/16 від 04 вересня 2018 року, яка відступила від правових позицій, викладених у попередніх своїх постановах в тому числі і постанові від 05 червня 2018 року у справі №804/20728/14, на яку, помилково, послався суд першої інстанції як на підставність прийнятого рішення.

Отже, колегія суддів вважає, що даний спір не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, тому провадження у справі, у відповідності до п.1 ч.1 ст.238 КАС України, підлягає закриттю.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

З аналізу вказаних норм права вбачається, що предметом адміністративного позову може бути визнання неправомірними лише тих рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, які безпосередньо впливають на права та обов'язки позивача у сфері саме публічно-правових відносин.

Окрім вище зазначеного, колегія суддів звертає увагу на те, що при визначенні судової юрисдикції щодо вирішення справи суд виходить з характеру спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, суб'єктного складу сторін.

Тобто, даний позов спрямований на захист прав у сфері цивільно-правових, а не публічно-правових відносинах, що виключає можливість його розгляду та вирішення в порядку адміністративного судочинства.

Зазначених обставин суд першої інстанції не врахував та розглянув справу за правилами адміністративного судочинства.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково.

Частиною 1 ст. 319 КАС України передбачено, що судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу. Порушення правил юрисдикції адміністративних судів, встановлених статтею 19, є обов'язковою підставою для скасування рішення із закриттям провадження незалежно від доводів апеляційної скарги.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про скасування постанови суду першої інстанції та закриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 319, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Приватного малого підприємства "Марися" задовольнити частково.

Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 27 листопада 2018 року скасувати, а провадження у справі за позовом Хмельницької міської ради до КП "Подільський Реєстраційний центр" Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Державний реєстратор КП "Подільський Реєстраційний центр" Сахновецької сільської ради Панасюк Наталія Каролівна, Приватне мале підприємство "Марися" про скасування рішення - закрити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 05 березня 2019 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Охрімчук І.Г. Моніч Б.С.