Справа № 826/5621/17
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2019-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/5621/17 Суддя (судді) першої інстанції: Федорчук А.Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Коротких А.Ю.,

суддів: Ганечко О.М.,

Сорочка Є.О.,

при секретарі Григорук В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та особи, що приєдналась до апеляційної скарги - ОСОБА_3 та публічного акціонерного товариства "Укртрансгаз" на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 серпня 2017 року у справі за адміністративним позовом Народного депутата України ОСОБА_4 до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, третя особа - ОСОБА_5 про визнання протиправною, незаконною та скасування постанови №494 від 10.04.2017 року в частині, -

В С Т А Н О В И В :

Народний депутат України ОСОБА_4 звернувся до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, третя особа - ОСОБА_5, в якому просив: визнати протиправною та незаконною постанову НКРЕКП від 10.04.2017 року № 494 в частині посилання в пункті 1 Переліку деяких постанов НКРЕКП, що скасовуються, на «рядки 8-52 додатку до»; скасувати з моменту прийняття формулювання «рядки 8-52 додатку до» в пункті 1 Переліку деяких постанов НКРЕКП, що скасовуються, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.04.2017 року № 494.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 серпня 2017 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, подала апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі апелянт, посилаючись на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи та на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити в повному обсязі. Також на адресу суду надійшла заява ОСОБА_3 про приєднання до апеляційної скарги, яку було задоволено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, публічне акціонерне товариство "Укртрансгаз" подало апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі апелянт, посилаючись на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи та на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників процесу, які з'явились у судове засідання, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 10 квітня 2017 року НКРЕКП було прийнято постанову №494 «Про скасування деяких постанов Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (надалі - Постанова №494).

У відповідності до п. 1 Постанови №494, скасовано деякі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, згідно з переліком, а саме: рядки 8 - 52 додатку до постанови НКРЕКП від 28.03.2017 року N 348 "Про встановлення тарифів на послуги транспортування природного газу для споживачів України для точок входу і точок виходу для ПАТ "Укртрансгаз".

Не погоджуючись із прийнятою Постановою, вважаючи її незаконною та такою, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду із позовом за захистом порушених прав та законних інтересів.

Колегія суддів, розглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги, дійшла висновку про обґрунтованість та правомірність висновків суду першої інстанції з огляду на наступне.

У відповідності до частин 1-3 статті 1 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22.09.2016 року №1540-VIII(надалі - Закон №1540-VIII) Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб'єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Регулятор є юридичною особою публічного права, має відокремлене майно, що є державною власністю, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням. Роботу Регулятора забезпечують його центральний апарат і територіальні органи.

Згідно зі ст. 3 Закону №1540-VIII, Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб'єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Частинами 1, 2 ст. 14 Закону №1540-VIII, встановлено, що засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті. Засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію. У разі розгляду Регулятором питання, що містить таємну інформацію, порядок доступу до якої регулюється законом, Регулятор приймає рішення про розгляд такого питання в режимі закритого слухання.

Відповідно до п. 1.1, п. 1.4 Регламенту Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 06 грудня 2016 року №2133 (надалі - Регламент №2133), цей Регламент установлює порядок організації діяльності Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), пов'язаної із здійсненням її повноважень. НКРЕКП у межах своїх повноважень, на підставі та на виконання актів законодавства видає постанови і розпорядження, організовує і контролює їх виконання. Голова НКРЕКП видає накази з питань щодо державного регулювання діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг. Керівник апарату видає накази, розпорядження та доручення з питань, що належать до його компетенції відповідно до Закону України "Про державну службу" та розподілу функціональних обов'язків.

Згідно з п. 7.5 Регламенту №2133 перелік питань, що виносяться на розгляд НКРЕКП, інформація про місце, дату і час проведення засідань у формі відкритих слухань оприлюднюються не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання на офіційному веб-сайті НКРЕКП.

Як вбачається з матеріалів справи, 04.04.2017 року на веб-сайті НКРЕКП розміщено інформацію про засідання Комісії, що проводилось у формі відкритого слухання, із зазначенням питань порядку денного, зокрема про призупинення дії та внесення змін до деяких постанов НКРЕКП з метою недопущення підвищення загального рахунку для побутових споживачів газу.

Відповідно до п. 7.7 Регламенту №2133 відповідні структурні підрозділи, питання яких винесені на розгляд засідання НКРЕКП, не пізніше як за чотири робочі дні (до 14-00) до дня проведення засідання готують проекти рішень НКРЕКП, зокрема проекти постанов або розпоряджень, що пропонуються до прийняття, та обґрунтування до них, які підписуються керівником структурного підрозділу та візуються членом НКРЕКП, відповідно до розподілу обов'язків, одержані зауваження та пропозиції, а також аргументована позиція НКРЕКП щодо одержаних зауважень, у разі необхідності додають інші документи: аналітичні довідки, таблиці, діаграми тощо, та направляють в електронному вигляді до відділу інформації та комунікацій з громадськістю для оприлюднення на офіційному веб-сайті НКРЕКП.

На офіційному веб-сайті НКРЕКП в розділі «Матеріали до засідання на 10 квітня 2017 року» було розміщено «Обґрунтування Департаменту із регулювання відносин у нафтогазовій сфері до рішення про призупинення дії та внесення змін до деяких постанов НКРЕКП з метою недопущення підвищення загального рахунку для побутових споживачів природного газу» (надалі - Пояснювальна записка), з додатками Проектів внесення змін до постанов НКРЕКП від 28.03.2017 року №348-386, 388-391.

В Пояснювальній записці зазначено наступне: «З огляду на зазначене вище, з метою сприяння захисту вразливих споживачів та соціального захисту побутових споживачів, Департамент пропонує внести зміни до постанов НКРЕКП від 28.03.2017 року № 348-386, 388-391. Департаментом розроблено відповідні проекти постанов НКРЕКП, які пропонуються НКРЕКП до розгляду та затвердження», до матеріалів справи залучено копії документів взятих з офіційного веб-сайту НКРЕКП.

Пунктами 8.1, 8.14, 8.16, 8.20 - 8.23 Регламенту №2133 встановлено, що у призначений час головуючий на засіданні, за наявності кворуму, відкриває засідання НКРЕКП та ставить питання щодо зауважень та пропозицій до порядку денного. Питання розглядаються, як правило, у тій послідовності, у якій їх включено до порядку денного засідання, якщо інші пропозиції від учасників засідання не надійшли. Засідання НКРЕКП веде Голова. У розгляді питання по суті беруть участь представники структурних підрозділів НКРЕКП та запрошені учасники засідання. Черговість надання слова визначається головуючим. Розгляд питання починається з виступу посадової особи апарату НКРЕКП, яка доповідає по суті питання, що розглядається. Доповідач зобов'язаний викласти зміст питання, підстави для винесення питання на розгляд НКРЕКП та запропонувати проект рішення.

В матеріалах справи міститься копія Протоколу №35 засідання Національної комісії, що здійснює державну регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, яке проводилося у формі відкритого засідання 10.04.2017 року (надалі - Протокол №35).

В Протоколі №35 зазначено, що Департамент із регулювання відносин у нафтогазовій сфері пропонує скасувати рішення НКРЕКП, а саме постанови НКРЕКП, а в подальшому після обговорення внести відповідні зміни до рішень.

Суд звертає увагу, що дані пропозиції підтверджується на відеозаписі відкритого засідання НКРЕКП 10.04.2017 року з 03 хвилини 50 секунд до 04 хвилини 06 секунди при виступі представника Департаменту із регулювання відносин у нафтогазовій сфері.

З аналізу матеріалів справи вбачається, що на засіданні НКРЕКП 10.04.2017 року обговорювалося питання про скасування постанов НКРЕКП від 28.03.2017 року №348-386, 388-391, а у подальшому, після обговорення, внесення відповідних змін до рішень про підвищення загальних рахунків для побутових споживачів.

У відповідності до п. 8.27 - 8.30 Регламенту №2133 обговорення питання припиняється за пропозицією головуючого. Після обговорення питання головуючий оголошує про закінчення його розгляду та перехід до голосування. Рішення НКРЕКП приймаються відкритим фіксованим (поіменним) голосуванням. Перед кожним голосуванням головуючий формулює зміст рішення, що ставиться на голосування та пропонує провести голосування щодо нього.

Як вбачається з Протоколу №35 та відеозапису, Головуючий запропонував погодитись з пропозицією Департаменту із регулювання відносин у нафтогазовій сфері щодо скасування попередніх рішень про встановлення тарифів на послуги розподілу природного газу як плати за потужність, здійснення розрахунків з метою непідвищення загального рахунку для побутових споживачів, за дане рішення проголосували всі присутні одноголосно «за».

Суд звертає увагу, що під час голосування та під час виступу представника Департаменту із регулювання відносин у нафтогазовій сфері не ставилося на обговорення (пропозиція) питання про внесення змін або виключення певних пунктів в деяких рішеннях (постанов НКРЕКП від 28.03.2017 року №348-386, 388-391), що в свою чергу свідчить, що постанови НКРЕКП від 28.03.2017 року №348-386, 388-391 підлягали скасуванню в цілому.

Проте, пунктом 1 Постанови №494, зазначено, що скасовуються рядки 8 - 52 додатка до постанови НКРЕКП від 28.03.2017 року №348 "Про встановлення тарифів на послуги транспортування природного газу для споживачів України для точок входу і точок виходу для ПАТ "Укртрансгаз".

Поняття внесення змін міститься в Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 02 серпня 2007 року №592/5.

Пунктами 2.22, 2.23 вказаного Порядку визначено, що змінами, що вносяться до нормативно-правового акта, може бути передбачено: заміну слів, цифр, доповнення словами, цифрами та їх виключення; нову редакцію розділів, глав, пунктів, підпунктів, абзаців, речень; доповнення розділами, главами, пунктами, підпунктами, абзацами, реченнями або їх виключення. Зміни вносяться до основного нормативно-правового акта, а не до акта про внесення змін до нього.

Судом встановлено, що п. 1 Постанови №494 НКРЕКП фактично внесено зміни в постанову НКРЕКП від 28.03.2017 року №348 "Про встановлення тарифів на послуги транспортування природного газу для споживачів України для точок входу і точок виходу для ПАТ "Укртрансгаз", а не скасовано її в цілому.

На підставі вищезазначеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем протиправно було прийнято п. 1 Постанови №494 щодо скасування рядків 8 - 52 додатка до постанови НКРЕКП від 28.03.2017 року №348 "Про встановлення тарифів на послуги транспортування природного газу для споживачів України для точок входу і точок виходу для ПАТ "Укртрансгаз".

Суд звертає увагу, що скасування тарифів на транспортування для обраних газорозподільних підприємств створює дискримінаційні умови для споживачів України за їх територіальною ознакою.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Згідно із частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, повно та всебічно дослідивши докази наявні в матеріалах справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про визнання протиправною та незаконною постанову НКРЕКП від 10.04.2017 року № 494 в частині посилання в пункті 1 Переліку деяких постанов НКРЕКП, що скасовуються, на «рядки 8-52 додатку до».

Всі наведені апелянтами доводи не спростовують вірних висновків суду першої інстанції.

На підставі вищезазначеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та особи, що приєдналась до апеляційної скарги - ОСОБА_3 та публічного акціонерного товариства "Укртрансгаз" залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 серпня 2017 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Ганечко О.М.

Сорочко Є.О.

Повний текст постанови виготовлено 25 лютого 2019 року.