Справа № 826/3351/18
Суддя: Коваленко Н.В.
Дата ухвалення: 2019-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа №826/3351/18
судді Касаційного адміністративного суду у складі Верхового Суду
Коваленко Наталії Володимирівни
у справі № 826/3351/18 за позовом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг до Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» про стягнення штрафних санкцій
У лютому 2018 року Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг звернулась до суду з вказаним позовом, в якому просила стягнути з ПАТ «Київський страховий дім» до Державного бюджету України штраф у сумі 1700 грн.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 01.03.2018р., залишеною без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 17.05.2018р. позовну заяву повернуто позивачеві.
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що ОСОБА_2, яка підписала позовну заяву, в розумінні статей 55, 59 КАС України є неналежним представником у даній справі, оскільки копію доданої до позовної заяви довіреності не завірено Головою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, а засвідчено ОСОБА_2, тобто додана до позовної заяви копія довіреності не є документом, що посвідчує повноваження ОСОБА_2
Верховним Судом при розгляді касаційної скарги було зазначено наступне:
«Відповідно до матеріалів справи, адміністративний позов підписано представником позивача - ОСОБА_2 До матеріалів адміністративного позову додано копію довіреності від 15.12.2017р. №9007/11, видану Головою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг ОСОБА_3 на представництво ОСОБА_2 інтересів позивача без права передоручення. Вказана копія довіреності завірена головним спеціалістом відділу представництва в судах департаменту юридичного забезпечення Нацкомфінапослуг ОСОБА_2 Довіреність дійсна до 31 грудня 2018 року.
Відповідно до змісту довіреності Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінасових послуг цією довіреністю уповноважила ОСОБА_2 представляти інтереси Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінасових послуг у всіх державних органах, установах, підприємствах, судах, у тому числі, місцевих, апеляційних, Вищих спеціалізованих судах, Верховних судах, з усіма правами, що надані представнику, зокрема, ст.ст. 44, 47, 51, 53, 54, 60 КАС України, та іншими правами визначеними цим Кодексом, зокрема ….. підписання позовних заяв,……засвідчувати копії документів.
Вказана довіреність засвідчена відбитком печатки Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг «Для довідок та документів №1», має відмітку, що складається зі слів «Згідно з оригіналом», підпису особи, яка засвідчила копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії; у верхньому правому куті довіреність має відмітку «Копія».
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що позивачем були надані належні докази на підтвердження повноважень ОСОБА_2 щодо права подання (підписання) позову, в свою чергу суди попередніх інстанцій дійшли передчасного висновку щодо наявності підстав для повернення позовної заяви особі, яка її подала, чим порушили право позивача на судовий захист.»
Має значення для вирішення справи, що при прийнятті оскаржуваних рішень суди першої та апеляційної інстанції прийняли до уваги практику Верховного Суду. У рішеннях дано посилання на те, що «аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом в ухвалах від 05.01.2018 року у справах №№ 819/429/17 (9901/5655/17) від 05.01.2018 року, 804/2619/17 (9901/224/18) від 05.01.2018 року, 826/6708/15 (9901/4159/17) від 05.02.2018 року, 818/1031/17 (9901/90/18)». При цьому суди посилаються на ч.6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року помилково, адже йдеться не про постанови Верховного суду, а ухвали. Однак, безумовно, суди першої та апеляційної інстанції вивчають та «бачать» не тільки прийняті постанови Верховного Суду , а й постановлені ним ухвали.
З Постановою Верховного Суду від 20 лютого 2019 року у справі № 826/3351/18 не можу погодитись також через наступне.
Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 169 КАС позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписаний або підписаний особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
Відповідно до частини першої статті 55 КАС, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Юридична особа, суб'єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені
відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 55 КАС)
Документи, що підтверджують повноваження представників, визначені положеннями статті 59 КАС.
Згідно з пунктом 1 частини першої цієї статті, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.
У частині третій статті 59 КАС передбачено, що довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.
Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи (частини п'ята, шоста статті 59 КАС).
У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання, згідно із частиною восьмою статті 59 КАС, він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.
Аналіз наведених положень процесуального закону дає підстави для висновку, що право на подання і підписання позовної заяви має особисто керівник, або представник на підставі довіреності. Копія довіреності може засвідчуватись лише суддею, або у визначеному законом порядку.
Як видно з оскаржуваних судових рішень, позовна заява була підписана представником ОСОБА_2. Копія довіреності, видана головою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг ОСОБА_3, не засвідчена у встановленому законом порядку. Оригінал довіреності або засвідчена суддею чи нотаріусом, адвокатом копія довіреності відсутня. До позовної заяви було додано копію довіреності, засвідченої самим представником копії (а.с.28).
Посилання скаржника на те, що в копії довіреності було зазначено повноваження представника завіряти копії документів, не спростовують висновків судів попередніх інстанцій, оскільки право цього представника завіряти копії документів визначено у копії довіреності, яка не засвідчена у визначеному законом порядку.
За таких обставин вважаю, що суди першої й апеляційної інстанцій не допустили порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень, внаслідок чого касаційну скаргу слід було залишити без задоволення, а рішення судів першої й апеляційної інстанцій без змін.
Суддя Коваленко Н.В.