Справа № 823/1686/18
Суддя: Губська Олена Анатоліївна
Дата ухвалення: 2019-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/1686/18 Суддя (судді) першої інстанції: П.Г. Паламар
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2019 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Губської О.А.

суддів: Пилипенко О.Є., Кузьмишиної О.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про визнання бездіяльності неправомірною та зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, в якому просив:

- визнати неправомірну бездіяльність ГУ Держгеокадастру у Черкаській області щодо не проведення перевірки відповідно до вимог чинного законодавства при розгляді звернення за заявою від 24.01.2018 року;

- зобов'язати ГУ Держгеокадастру у Черкаській області здійснити перевірку державним інспектором з використання та охорони земель ГУ Держгеокадастру у Черкаській області та за результатами проведеної перевірки скласти документи, визначені ЗУ "Про державний контроль за використанням та охороною земель" та ЗУ "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності";

- зобов'язати ГУ Держгеокадастру у Черкаській подати у встановлений судом строк звіт про виконання рішення суду в порядку ст. 382 КАС України.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 14 травня 2018 року позовну заяву повернуто позивачу, у зв'язку з тим, що позивачем не було усунуто недоліки позовної заяви, яку залишено без руху ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2018 року.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 31 липня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено, ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 14.05.2018 скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року позовну заяву повернуто позивачу у зв'язку з невиконанням вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху від 23 серпня 2018 року.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій він посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та на порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило, що не перешкоджає її розгляду по суті.

У відповідності до вимог п. 1 ч. 1 ст. 311 та ч. 2 ст. 312 КАС України справа розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Згідно із ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 23 серпня 2018 року позовну заяву ОСОБА_2 було залишено без руху з підстав ненадання додатків, визначених у позові та другого примірнику позовної заяви з додатками для відповідача, письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; незасвідчення копії рішення від 18.10.2017 у справі №707/958/17 та постанови від 28.12.2017 у справі №22ц/793/2269/17 згідно вимог ст. 94 КАС України.

03.09.2018 до суду надійшло клопотання позивача на усунення недоліків позовної заяви у справі № 823/1686/18, в якому зазначено, що позовна заява з додатками, як для суду так і для відповідача була подана до суду первинно (до повернення позову), а тому оскільки копія позовної заяви залишилася в суді, тому суд має право зробити її копію та доданих до неї матеріалів і направити її відповідачу. Аналогічне пояснення зазначено і щодо письмового підтвердження про відсутність ідентичного позову. Крім того, щодо надання завірених належним чином рішень суду у справі №707/958/17 позивач вказав, що вказане не є обставиною для залишення позовної заяви без руху, оскільки, як зазначено в постанові Київського апеляційного адміністративного суду від 31 липня 2018 року, такі зауваження можуть бути усунуті на стадії підготовчого провадження.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2018 року ОСОБА_2 продовжено строк залишення позовної заяви без руху.

21.09.2018 до суду надійшло клопотання позивача на усунення недоліків у справі № 823/1686/18, в якому зазначено, що суд у відповідності до ч. 7 ст. 169 КАС України, не має права повторно повертати позовну заяву.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року суд повернув позовну заяву з посиланням на те, що ОСОБА_2 не було усунуто в установлений строк визначені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху недоліки.

Надаючи правову оцінку висновкам суду першої інстанції, доводам апеляційної скарги, виходячи з наявних у справі матеріалів, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю (частина 1 статті 5 КАС України).

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Приписи п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України визначають, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Отже, єдиною підставою для повернення позовної заяви відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України є неусунення останнім недоліків позовної заяви в установлений судом строк.

Відповідно до частини 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Водночас, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до частини 6 ст. 169 КАС України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді.

Відповідно до частини 7 ст. 169 КАС України ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. У разі скасування ухвали про повернення позовної заяви за результатами її перегляду та направлення справи для продовження розгляду суд не має права повторно повертати позовну заяву.

Як вбачається з матеріалів справи та було зазначено вище, ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 14 травня 2018 року позовну заяву повернуто позивачу, у зв'язку з тим, що позивачем не було усунуто недоліки позовної заяви, яку залишено без руху ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2018 року.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 31 липня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено, ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 14.05.2018 скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Таким чином, після повернення адміністративної справи для продовження розгляду, матеріали справи містили копію позовної заяви, яка відповідно до приписів частини 6 ст. 169 КАС України залишається в суді.

Крім того, суд апеляційної інстанції зазначає, що для залишення позовної заяви без руху, виявлені недоліки серед іншого, повинні бути такими, що перешкоджають суду вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі та виконати обов'язок з повідомлення про це осіб, які беруть участь у справі.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що в даному випадку були відсутні такі недоліки позовної заяви, які перешкоджають суду вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі та виконати обов'язок з повідомлення про це осіб, які беруть участь у справі.

Вказані судом першої інстанції в ухвалі про залишення позовної заяви без руху обставини можуть бути усунуті і після відкриття провадження по справі.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Частинами першою, другою статті 8 Кодексу передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

У практиці Європейського Суду з прав людини, зокрема, в справі «Делькур проти Бельгії» висловлена позиція, що в демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

Колегія суддів також враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену в рішенні від 04.12.1995 р. по справі «Беллет проти Франції», в якому Суд зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Таким чином, хоча право доступу до суду і не є абсолютним, це право не повинно обмежуватись таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець.

Зважаючи на викладене, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про повернення позовної заяви, оскільки висновки суду першої інстанції є помилковими та порушують право особи на судовий захист.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Відповідно до пунктів 1, 4 ч. 1 ст. 320 КАС України, підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, а також неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала - скасуванню з направленням до суду першої інстанції, оскільки ухвала про повернення позовної заяви постановлена за неповного з'ясування обставин, що мають значення для справи та з порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

Керуючись статтями 311, 312, 320, 321, 322, 325, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про визнання бездіяльності неправомірною та зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду справи до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддяО.А. Губська

СуддяО.Є. Пилипенко

СуддяО.М. Кузьмишина

Повне судове рішення складено 28 лютого 2019 року.