Справа № 826/8727/16
Суддя: Костенко Д.А.
Дата ухвалення: 2019-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Іменем України

27 лютого 2019 року м. Київ№826/8727/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Костенка Д.А., розглянув-ши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Київської міської державної адміністрації, треті особи без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2, ОСОБА_3, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

У червні 2016р. представник позивача за довіреністю ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом, в якому, з урахуванням заяви від 28.09.2016 про зміну позовних вимог (а.с.179-188), просить:

1) визнати протиправним та скасувати рішення від 18.04.2016 №29299221 державного реєстратора прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації Головного терито-ріального управління юстиції у м. Києві Кулик Наталії Михайлівни про відмову у скасуванні запису про право власності ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1, зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 264262;

2) зобов'язати Київську міську державну адміністрацію вчинити певні дії - внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про скасування державної реєс-трації права власності ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 зареєстрованого Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за №264262 від 28.01.2013.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, серед іншого про те, що ним подано до Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві належним чином засвідчену копію рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 21.07.2015 у справі №755/31694/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управ-ління юстиції у м. Києві, треті особи - ОСОБА_6, приватний нотаріус Київ-ського міського нотаріального округу Жердєва Наталія Олександрівна, про визнання недійс-ними прилюдних торгів та визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яким:

- визнано недійсними за результатами проведення прилюдних торгів Протокол №2-К-182-ДН-а від 20.08.2012 проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, що належить ОСОБА_1, затверджений заступником директора ПП "Спеціалізо-ване підприємство "Юстиція" ОСОБА_8, та Акт державного виконавця про реалізацію арештованого майна №160/7 від 05.09.2012, затверджений начальником ВДВС Дніпровсько-кого РУЮ у м. Києві ОСОБА_9;

- визнано недійсним свідоцтво, видане приватним нотаріусом КМНО Жердєвою Н.О., про придбання ОСОБА_2 квартири АДРЕСА_1 з прилюдних торгів від 29.10.2012, зареєстроване в реєстрі нотаріальних дій за №264262 від 28.01.2013.

Зазначене рішення набрало законної сили після його перегляду апеляційним судом 28.10.2015.

Цим рішенням, як зазначається у позовній заяві, скасовано документ, на підставі якого проведено державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на квар-тиру АДРЕСА_1, зареєстрованого в Державному реєстрі речо-вих прав на нерухоме майно 28.01.2013 за №264262. На переконання позивача, у державного реєстратора прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації Головного терито-ріального управління юстиції у м. Києві Кулик Наталії Михайлівни відсутні законні підстави для відмови позивачу у внесенні запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1, зареєстрованого в Держав-ному реєстрі речових прав на нерухоме майно 28.01.2013 за №264262.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для зак-риття провадження у справі, зважаючи на таке.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду у постанові від 05.12.2018 у справі №826/6337/16 приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як прави-ло, майнового, конкретного суб'єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законо-давством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб'єктів владних повноважень.

Виходячи з наведеного, за висновком Верховного Суду, розгляд та вирішення позов-них вимог про скасування реєстраційних дій, які є лише засвідченням факту відчуження, переходу або набуття певних майнових прав, вчинених щодо об'єкту нерухомості, без надання оцінки правочинам, на підставі яких вчинені такі дії, не дасть змогу належно захис-тити порушене, на думку позивача, майнове право, оскільки не вплине на чинність таких правочинів.

Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, спричинених рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов'язаний з реалізацією майнових або особистих немайнових інтересів особи, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту її цивільних прав та інтересів.

Водночас у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі №823/2042/16 зазначено, що оскільки позивач не був заявником стосовно оскаржуваних реє-страційних дій, тобто останні були вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, чи здійснено державну реєстрацію прав на нерухоме май-но з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства та чи заявляються, окрім вимог про скасування оспорюваного рішення, запису в державному реєстрі прав, також ви-моги про визнання недійсними правочинів, на підставі яких прийнято оспорюване рішення, здійснено оспорюваний запис (п. 37).

Крім цього зазначено, що скасування державної реєстрації права, належного одній особі, за заявою іншої особи в порядку адміністративного судочинства не дозволяє остаточно вирішити спір між цими особами. Тож не виконується основне завдання судочинства. У таких спорах питання правомірності укладення цивільно-правових договорів, на підставі яких відбулись реєстраційні дії, обов'язково постають перед судом, який буде вирішувати спір, незалежно від того, чи заявив позивач вимогу щодо оскарження таких договорів (п. 50).

Отже, за висновком Верховного Суду, в зазначеній категорії справ вирішуються спори про цивільне право між особами, які вимагають скасування державної реєстрації, й особами, за якими зареєстровано право чи обтяження. А тому мають розглядатися судами господар-ської або цивільної юрисдикції залежно від суб'єктного складу сторін спору (п. 51).

Подібну за змістом правову позицію також відображено в ухвалі Шостого апеля-ційного адміністративного суду від 28.11.2018 у справі №826/6127/17.

Враховуючи, що згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України вищенаведені висновки Великої Палати Верховного Суду є обов'язковими для врахування судом першої інстанції, а також зважаючи на те, що вирішення цього спору стосуватиметься не лише майнових прав пози-вача, а й набутих речових прав третіх осіб, суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі, оскільки заявлені в рамках даного позову вимоги не нале-жить розглядати за правилами адміністративного судочинства. Натомість дані вимоги позивача підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 238, пп. 10 п. 1 Перехідних положень КАС України, суд

у х в а л и в:

Закрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Київської міської державної адміністрації, треті особи без самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2, ОСОБА_3, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду у порядку, визначеному ст.ст. 293-298 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана протягом 15 днів з дня складення її повного тексту.

Суддя Д.А. Костенко