Справа № 9901/927/18
Суддя: Олендер І.Я.
Дата ухвалення: 2019-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

18 лютого 2019 року

Київ

справа №9901/927/18

адміністративне провадження №П/9901/927/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Олендера І.Я.,

суддів: Бившевої Л.І., Гончарової І.А., Ханової Р.Ф., Шипуліної Т.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Загороднього А.А.,

представника позивача ОСОБА_2,

представника відповідача Погребняк С.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу № 9901/927/18 за позовом ОСОБА_4 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: Генеральна прокуратура України про визнання протиправним та скасування рішення № 436дп-18 від 03.10.2018,

У С Т А Н О В И В:

І. ПРОЦЕДУРА

1. ОСОБА_4 (далі - позивач, ОСОБА_4.) звернувся до Верховного Суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення № 436дп-18 від 03.10.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення на старшого слідчого в особливо важливих справах першого слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених злочинними організаціями, Генеральної прокуратури України ОСОБА_4.».

2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Кваліфікаційною-дисциплінарною комісією прокурорів при прийнятті оскаржуваного рішення № 436дп-18 від 03.10.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення на старшого слідчого в особливо важливих справах першого слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених злочинними організаціями, Генеральної прокуратури України ОСОБА_4.» було порушено вимоги частини четвертої та десятої статті 46, частини третьої та шостої статті 48 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру» (далі - Закон України «Про прокуратуру»), пунктів 7, 63, 108-110, 120-122 Положення про порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, вказане рішення є необґрунтоване та невмотивоване, у зв'язку з чим є протиправним та підлягає скасуванню. На думку позивача, оскаржуване рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів ґрунтується на тому, що позивач керував транспортним засобом у стані алкогольного сп'яніння, проте ОСОБА_4 не погоджується з такою позицією відповідача, оскільки ним не було вчинено зазначених дій, що підтверджується скасуванням постановою Апеляційного суду міста Києва від 12.09.2018 постанови Подільського районного суду м. Києва від 06.04.2018 та закриттям провадження по адміністративній справі щодо ОСОБА_4 у зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та що не було враховано відповідачем при прийнятті рішення № 436дп-18 від 03.10.2018.

2.1. Позивач також зазначає, що згідно до положень статей 251 та 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення обов'язок доведення винуватості у вчинення адміністративного правопорушення покладено на уповноважених працівників патрульної поліції, а не на правопорушника, а, оскільки постановою Апеляційного суду міста Києва від 12.09.2018 було встановлено відсутність об'єктивної сторони дисциплінарного проступку у діях позивача, то Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів дійшла помилкового висновку, що саме на ОСОБА_4 покладено обов'язок доведення того, що позивач не знаходився в стані алкогольного сп'яніння при керуванні транспортним засобом.

2.2. Крім того, позивач зазначив, що Кваліфікаційною-дисциплінарною комісією прокурорів не було наведено належних та допустимих доказів порушення позивачем положень пункту 4 частини четвертої статті 19 Закону України «Про прокуратуру» та статті 21 Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів.

3. Відповідач проти позову заперечує, оскільки оскаржуване рішення прийнято обґрунтовано, на підставі встановлених фактичних обставин, в межах повноважень та у спосіб, передбачений законодавством.

4. Відповідно до частин першої та другої статті 266 Кодексу адміністративного судочинства України правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо: 1) законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України; 2) законності дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів; 3) законності актів Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів; 4) законності рішень Вищої ради правосуддя, ухвалених за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат.

Адміністративні справи, зазначені у пунктах 1-3 частини першої цієї статті, розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження Верховним Судом у складі колегії Касаційного адміністративного суду не менше ніж з п'яти суддів.

Відповідно до частини п'ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

5. Ухвалою Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 30 листопада 2018 року відкрито провадження у даній справі та розгляд такої призначено в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 11.00 год. 21.12.2018.

5.1. Судом витребувано з відповідача матеріали дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_4 за № 11/2/4-890дс-173дп-18.

5.2. У судовому засіданні призначене на 09.30 год. 17.12.2018 оголошено перерву. Розгляд справи призначено на 14.00 год. 18.02.2019.

ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

6. До Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів 22 травня 2018 року надійшла дисциплінарна скарга керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Уварова В.Г. про вчинення старшим слідчим в особливо важливих справах першого слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених злочинними організаціями, Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 дисциплінарного проступку, який полягав у вчиненні дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об'єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури та одноразовому грубому порушенні правил прокурорської етики.

6.1. За результатами розгляду дисциплінарної скарги керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Уварова В.Г. Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів 23 травня 2018 року відкрито дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_4

6.2. Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів складено висновок від 20 липня 2018 року про наявність дисциплінарного проступку у діях старшого слідчого в особливо важливих справах першого слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених злочинними організаціями, Генеральної прокуратури України ОСОБА_4, а саме: вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об'єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, одноразове грубе порушення правил прокурорської етики та відповідно наявність підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

6.3. Листом від 17.09.2018 № 11/2/1-9623 Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів повідомлено ОСОБА_4 про призначення розгляду на 10.00 год 03.10.2018 (за адресою: м. Київ, вул. Мельникова, 81-б, кабінет 107) висновку про наявність дисциплінарного проступку у діях старшого слідчого в особливо важливих справах першого слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених злочинними організаціями, Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 за результатами перевірки дисциплінарної скарги. Роз'яснено ОСОБА_4 його права у дисциплінарному провадженні.

6.4. ОСОБА_4 був присутнім на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів та надавав пояснення з приводу обставин, що стали підставою для дисциплінарного провадження.

6.5. Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 436дп-18 від 03.10.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення на старшого слідчого в особливо важливих справах першого слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених злочинними організаціями, Генеральної прокуратури України ОСОБА_4.» позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено на нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

6.6. Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 436дп-18 від 03.10.2018 мотивоване тим, що ОСОБА_4 працюючи на посаді старшого слідчого в особливо важливих справах першого слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених злочинними організаціями, Генеральної прокуратури України у своїй діяльності повинен дотримуватись, зокрема, положень пункту 4 частини четвертої статті 19 Закону України «Про прокуратуру», яким встановлено, що прокурор зобов'язаний додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури, однак позивач 28 грудня 2017 року керував автомобілем у стані алкогольного сп'яніння, у зв'язку з чим стосовно нього працівниками поліції було складено протокол серії БР № 120238 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Згідно з пунктом 2 Розділу 1 Порядку організації роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України № 111 від 13.04.2017 керування транспортним засобом у стані алкогольного сп'яніння віднесено до дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об'єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури. Крім того, рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 436дп-18 від 03.10.2018 мотивоване тим, що позивачем, вказаними діями, вчинено дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 6 частини першої статті 43 Закону України від «Про прокуратуру», а саме - одноразове грубе порушення правил прокурорської етики.

7. Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 436дп-18 від 03.10.2018 встановлено, що до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів 22 травня 2018 року надійшла дисциплінарна скарга керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Уварова В.Г. про вчинення старшим слідчим в особливо важливих справах першого слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених злочинними організаціями, Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 дисциплінарного проступку, який полягав у вчиненні дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об'єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури та одноразовому грубому порушенні правил прокурорської етики, а саме - керування позивачем транспортним засобом у стані алкогольного сп'яніння.

7.1. За результатами розгляду дисциплінарної скарги керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Уварова В.Г. 23 травня 2018 року відкрито дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_4

7.2. В ході проведення дисциплінарного провадження було встановлено, що старший слідчий в особливо важливих справах першого слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених злочинними організаціями, Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 28 грудня 2017 року вчинив грубе порушення правил прокурорської етики - керування транспортним засобом у стані алкогольного сп'яніння. Так, 28 грудня 2017 року Управлінням патрульної поліції у місті Києві зупинений транспортний засіб «BMW 750IL» (д.н.з. НОМЕР_1), яким керував ОСОБА_4 У зв'язку із наявністю ознак алкогольного сп'яніння ОСОБА_4 запропоновано пройти огляд на стан сп'яніння, який показав сп'яніння (1,33 проміле). З цих підстав 28.12.2017 Управлінням патрульної поліції у місті Києві стосовно ОСОБА_4 складено протокол серії БР № 120238 за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв'язку з керуванням транспортним засобом у стані алкогольного сп'яніння. Протокол направлено до Подільського районного суду міста Києва для прийняття рішення згідно з вимогами чинного законодавства.

7.3. Постановою Подільського районного суду міста Києва від 06.04.2018, яка набрала чинності, у справі № 758/339/18 ОСОБА_4 визнано винним за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, однак провадження закрито на підставі статті 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв'язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності.

7.4. Постановою Апеляційного суду міста Києва від 12.09.2018 скасовано постанову Подільського районного суду міста Києва від 06.04.2018, а провадження по справі шодо ОСОБА_4 закрито на підставі пункту першого статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв'язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

7.5. За результатами проведеної перевірки Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів 20 липня 2018 року складено висновок про наявність дисциплінарного проступку прокурора у діях ОСОБА_4 та запропоновано накласти на нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

IІІ. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

8. Відповідно до положень частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

9. Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

10. Згідно пункту 4 частини четвертої статті 19 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов'язаний додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

10.1 Згідно з положеннями статей 44, 45 Закону України «Про прокуратуру» дисциплінарне провадження здійснюється Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів. Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

10.2. Відповідно до частини першої статті 46 Закону України «Про прокуратуру» Секретаріат Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів у день надходження дисциплінарної скарги реєструє її та за допомогою автоматизованої системи визначає члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів для вирішення питання щодо відкриття дисциплінарного провадження.

10.3. Згідно з частиною третьою статті 46 Закону України «Про прокуратуру» за відсутності підстав, передбачених частиною другою цієї статті, член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів приймає рішення про відкриття дисциплінарного провадження щодо прокурора. Заява за результатами проведеної перевірки доброчесності прокурора, внаслідок якої встановлено вчинення дисциплінарного проступку, є обов'язковою підставою для відкриття дисциплінарного провадження щодо прокурора.

10.4. Відповідно до частини шостої статті 46 Закону України «Про прокуратуру» під час здійснення перевірки член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів має право ознайомлюватися з документами, що стосуються предмета перевірки, отримувати їх копії, опитувати прокурорів та інших осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадян, громадських об'єднань необхідну для проведення перевірки інформацію. Прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, має право надавати пояснення або відмовитися від їх надання стосовно себе.

10.5. Згідно з частиною десятою статті 46 Закону України «Про прокуратуру» член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів за результатами перевірки готує висновок, який повинен містити інформацію про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та виклад обставин, якими це підтверджується. Якщо за результатами перевірки член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів встановив наявність дисциплінарного проступку, у висновку додатково зазначається характер проступку, його наслідки, відомості про особу прокурора, ступінь його вини, інші обставини, що мають значення для прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення, а також пропозиція члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів щодо конкретного виду дисциплінарного стягнення.

10.6. Відповідно до положень статті 47 Закону України «Про прокуратуру» розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів. На засідання запрошуються особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а у разі необхідності й інші особи. Повідомлення про час та місце проведення засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів має бути надіслано не пізніш як за десять днів до дня проведення засідання.

До повідомлення про час та місце проведення засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, яке надсилається прокурору, додаються копія дисциплінарної скарги та висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора.

Розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності. На засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів заслуховуються пояснення члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, який проводив перевірку, пояснення прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника і в разі необхідності інших осіб.

Прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право давати пояснення, відмовитися від їх надання, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, заявляти клопотання, а також за наявності сумнівів у неупередженості та об'єктивності члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів подавати заяву про його відвід.

10.7. Згідно з пунктом 3 частини першої статті 49 Закону України «Про прокуратуру» на прокурора може бути накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

10.8. Відповідно до положень статті 48 Закону України «Про прокуратуру» кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів приймає рішення в дисциплінарному провадженні більшістю голосів від свого загального складу. Перед прийняттям рішення Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів за відсутності прокурора, стосовно якого здійснюється провадження, і запрошених осіб обговорює результати розгляду висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора.

Член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, який проводив перевірку та готував висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора, не має права брати участі у голосуванні при прийнятті рішення за результатами розгляду зазначеного висновку та бути присутнім під час проведення такого голосування.

При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення.

Рішення про накладення на прокурора дисциплінарного стягнення або рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора може бути прийнято не пізніше ніж через рік із дня вчинення проступку без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування прокурора у відпустці.

Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів викладається в письмовій формі, підписується головуючим і членами Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, які брали участь у розгляді висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку, і оголошується на засіданні цього органу. Рішення у дисциплінарному провадженні має містити: 1) прізвище, ім'я, по батькові та посаду прокурора, який притягається до дисциплінарної відповідальності; 2) обставини, встановлені під час здійснення провадження; 3) мотиви, з яких Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів ухвалила рішення; 4) суть рішення за наслідками розгляду із зазначенням виду дисциплінарного стягнення в разі його накладення; 5) порядок і строк оскарження рішення.

Копія рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів вручається прокуророві, стосовно якого воно прийнято, або у семиденний строк надсилається йому поштою рекомендованим листом із повідомленням про вручення. У цей же строк копія рішення надсилається керівникові органу прокуратури, в якому прокурор, стосовно якого воно прийнято, обіймає посаду.

10.9. Відповідно до пункту 6 частини першої статті 43 Закону України «Про прокуратуру» підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності є одноразове грубе порушення правил прокурорської етики.

11. Згідно з частиною другою статі 21 Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, затвердженого Всеукраїнською конференцією прокурорів 27.04.2017, прокурор зобов'язаний не допускати поведінки, що може зашкодити репутації, а саме, не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний суспільний резонанс.

12. Відповідно до пункту 2 Розділу 1 Порядку організації роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України 13.04.2017 № 111 і зареєстрованого Міністерством юстиції України 16.05.2017 №623/30491, до дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об'єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, належить зокрема керування транспортними засобами у стані алкогольного чи наркотичного сп'яніння або відмова від проходження огляду з метою виявлення стану сп'яніння та ненадання документів, які підтверджують, що прокурор не перебував у такому стані.

ІV. ОЦІНКА СУДУ

13. Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов таких висновків.

13.1. На підставі встановлених фактичних обставин справи суд дійшов висновку, що відповідачем було дотримано процедури проведення дисциплінарного провадження.

13.2. Суд зазначає, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів згідно положень статей 43, 44, 45 Закону України «Про прокуратуру» має повноваження здійснювати дисциплінарне провадження щодо прокурорів і притягувати прокурора до дисциплінарної відповідальності з підстав одноразового грубого порушення прокурором правил прокурорської етики.

13.3. Надаючи оцінку оскаржуваному рішенню Суд звертає увагу на те, що визначальним у вирішенні цього спору є встановлення обставин щодо наявності в діях позивача ознак дисциплінарного проступку.

Суд дійшов висновку про те, що підставою для прийняття спірного Рішення стало встановлення факту вчинення дій, поведінки, яка шкодить репутації позивача як працівника прокуратури та авторитету прокуратури, могла викликати негативний суспільний резонанс, підпадає під дії, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об'єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, а саме керування транспортним засобом у стані алкогольного сп'яніння та не ненадання документів, які підтверджують, що прокурор не перебував у такому стані, що підтверджується матеріалами які зібрані відповідачем під час дисциплінарного провадження № 11/4-890дс-173дп-18 та під час розгляду висновку про наявність дисциплінарного проступку, зокрема протоколом про адміністративне правопорушення серії БР № 120238, актом огляду на стан алкогольного сп'яніння з використанням спеціальних технічних засобів, результатом - роздруківкою тестування за допомогою технічного засобу «Драгер» який долучений до протоколу серії БР № 120238, поясненнями ОСОБА_4 від 28.12.2017.

Відповідачем ретельно перевірено як наявні матеріали дисциплінарного провадження так і пояснення самого позивача, переглянуто запис з відеореєстратора працівників поліції, що відображено в протоколі під час засідання Комісії, з яких вбачається суперечливий характер наданих пояснень.

Згідно положень пункту 7 Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров'я України від 09.11.2015 № 1452/735 і зареєстрованого Міністерством юстиції України 11.11.2015 за №1413/27858 у разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан сп'яніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатами огляду, проведеного поліцейським, такий огляд проводиться в найближчому закладі охорони здоров'я, якому надано право на його проведення відповідно до статті 226 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Суд погоджується з висновками відповідача викладеними в оскаржуваному рішенні, що сам факт зупинки, складення протоколу, встановлення стану сп'яніння за допомогою приладу «Драгер» (1,33 проміле) навіть в умовах, коли працівники поліції не супроводжували ОСОБА_4 до медичного закладу, зумовлювали необхідність і доцільність самостійного проходження ним медичного огляду. Ненаполягання на супроводженні працівниками поліції до медичного закладу, відмова від самостійного проходження огляду за вказаних обставин свідчить про грубе одноразове порушенням правил прокурорської етики, є поведінкою, що може зашкодити репутації прокурора та авторитету прокуратури, викликати негативний суспільний резонанс.

11.4. За таких обставин Суд погоджується з висновком Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів щодо встановлення факту вчинення ОСОБА_4 дисциплінарного проступку, а отже, і наявності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та накладення на нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з органів прокуратури.

11.5. Суд вважає що наведені в позовній заяві доводи про неврахування Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів тієї обставини, що постановою Апеляційного суду міста Києва від 12.09.2018 скасовано постанову Подільського районного суду міста Києва від 06.04.2018, а провадження по справі щодо ОСОБА_4 закрито на підставі пункту першого статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв'язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, не заслуговують на увагу, оскільки суд у межах розгляду цієї справи не досліджує питання наявності або відсутності вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, а надає правову оцінку обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку в частині порушення норм професійної етики.

При цьому суд зазначає, що позивач як особа яка має відповідні професійні знання, будучи фаховим юристом, перебуваючи на посаді в органах прокуратури, будучи ознайомлений з вимогами щодо прокурорської етики, згідно яких зокрема встановлено обов'язок надати документ, який би підтверджував, що він не перебував у стані алкогольного сп'яніння, за наявності обґрунтованих сумнівів, не спростував таких, і такі не можна вважати спростованими з огляду на результати розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки, як вбачається з постанови Апеляційного суду підставою для закриття провадження в справі були процедурні порушення.

При цьому посилання позивача на його необізнаність у певних питаннях, зокрема і етичних, сприймаються критично з огляду на його службовий статус.

Крім того, Суд погоджується з висновком Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів щодо порушення ОСОБА_4 правил прокурорської етики, оскільки етичні норми є основоположними нормами поведінки прокурора. Допущення подібної поведінки підриває як авторитет самого прокурора так і органів прокуратури.

11.6. З огляду на встановлені в цій справі обставини та правове регулювання спірних правовідносин Суд встановив, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів обґрунтовано встановила наявність дисциплінарного проступку, який полягав у одноразовому грубому порушенні ОСОБА_4 правил прокурорської етики.

12. Враховуючи викладене, рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 436дп-18 від 03.10.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення на старшого слідчого в особливо важливих справах першого слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених злочинними організаціями, Генеральної прокуратури України ОСОБА_4.» прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений законодавством, у зв'язку з чим підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Керуючись статтями 2, 22, 241, 243, 262, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_4 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: Генеральна прокуратура України про визнання протиправним та скасування рішення №436дп-18 від 03.10.2018 відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення (з дня складення повного судового рішення).

Повне рішення складено та підписано 25.02.2019.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

І.Я.Олендер,

Л.І. Бившева,

І.А.Гончарова,

Р.Ф.Ханова,

Т.М. Шипуліна,

Судді Верховного Суду