Справа № 360/559/19
Суддя: Т.І. Чернявська
Дата ухвалення: 2019-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

01 березня 2019 року СєвєродонецькСправа № 360/559/19
Суддя Луганського окружного адміністративного суду Чернявська Т.І., перевіривши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 фактичне місце проживання: АДРЕСА_2) до Головного територіального управління юстиції у Донецькій області в особі відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області (місцезнаходження: 84313, Донецька область, м. Краматорськ, б-р Машинобудівників, буд. 32) про визнання протиправними та скасування постанов від 30 січня 2019 року ВП № 57785755 про результати перевірки виконавчого провадження та від 31 січня 2019 року ВП № 57785755 про скасування процесуального документу, зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

11 лютого 2019 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області (далі - відповідач), в якій позивач просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову начальника відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області від 30 січня 2019 року ВП № 57785755 про результати перевірки виконавчого провадження від 26 листопада 2018 року;

- визнати протиправною та скасувати постанову головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області Григорян Герміне Юріківни від 31 січня 2019 року ВП № 57785755 про скасування постанови про відкриття виконавчого провадження від 26 листопада 2018 року ВП № 57785755;

- зобов'язати відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області поновити виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа, виданого Луганським окружним адміністративним судом 09 листопада 2018 року у справі № 812/729/15.

Ухвалою суду від 14 січня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області про визнання протиправними та скасування постанов від 30 січня 2019 року ВП № 57785755 про результати перевірки виконавчого провадження та від 31 січня 2019 року ВП № 57785755 про скасування процесуального документу, зобов'язання вчинити певні дії залишено без руху. Запропоновано позивачу протягом 10-ти (десяти) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, та її копії для вручення відповідачу, оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 1536,80 грн.

25 лютого 2019 року через відділ діловодства та обліку звернень громадян (канцелярію) за вхідним реєстраційним № 10465/2019 від позивача надійшла заява від 23 лютого 2019 року б/н, до якої додано позовну заяву, оформлену з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, та її копію для вручення відповідачу, клопотання про звільнення від сплати судового збору від 23 лютого 2019 року б/н та заяву про доповнення змісту позовних вимог від 23 лютого 2019 року б/н.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 05 лютого 2019 року ним отримано постанову головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції в Донецькій області Григорян Г.Ю. від 31 січня 2019 року про скасування процесуального документу, а саме постанови про відкриття виконавчого провадження від 26 листопада 2018 року з примусового виконання виконавчого листа, виданого Луганським окружним адміністративним судом 09 листопада 2018 року у справі № 812/729/15, про стягнення з управління Пенсійного фонду України у Ворошиловському районі м. Донецька на користь ОСОБА_1 заборгованості по виплаті заробітної плати у розмірі 3860,06 грн та середнього заробітку за час затримки розрахунку у розмірі 55145,94 грн з урахуванням належних відрахувань. Підставою для скасування слугувала постанова начальника відділу примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції в Донецькій області від 30 січня 2019 року про проведення перевірки, якою було скасовано постанову про відкриття виконавчого провадження від 26 листопада 2018 року внаслідок порушень вимог пункту 2 статті 6 Закону України «Про виконавче провадження». Цього ж дня було винесено повідомлення про повернення виконавчого документа стягувану без прийняття його до виконання.

Позивач зазначає, що пунктом 9 частини четвертої статті 4 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавчий документ повертається стягувану органом державної виконавчої служби, приватним виконавцем без прийняття до виконання протягом трьох робочих днів з дня його пред'явлення, якщо виконавчий документ не підлягає виконанню органами державної виконавчої служби, приватним виконавцем. З моменту відкриття виконавчого провадження від 26 листопада 2018 року ВП № 57785755 до моменту скасування постанови про відкриття виконавчого провадження від 26 листопада 2018 року минуло більше двох місяців.

Статтею 5 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

У випадках, передбачених законом, рішення щодо стягнення майна та коштів виконуються органами доходів і зборів, а рішення щодо стягнення коштів - банками та іншими фінансовими установами. Рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів. У випадках, передбачених законом, рішення можуть виконуватися іншими органами. Органи та установи, зазначені в частинах першій - третій цієї статті, не є органами примусового виконання (стаття 6 Закону України «Про виконавче провадження»).

Постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року № 845 затверджено Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або божників. Цей Порядок визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення.

Відповідно до пункту 2 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або божників боржники - визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи), а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання.

Таким чином, Держказначейство не є ані органом примусового виконання судових рішень, ані учасником, зокрема, стороною виконавчого провадження, і відповідно, не здійснює заходів з примусового виконання рішень у порядку, визначеному Законом України «Про виконавче провадження», а є встановленою Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або божників особою, що, зокрема, здійснює безспірне списання коштів за рішеннями судів про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів.

Також позивач зазначив, що відповідачем не наведено жодних доказів того, що боржник - управління Пенсійного фонду України у Ворошиловградському м. Донецька має рахунки, відкриті в органах Казначейства, та на них обліковуються грошові кошти.

Окрім того, на офіційному веб-сайті Державної казначейської служби України розміщена інформація, що відповідно до частини першої статті 3 Закону України від 05 червня 2012 року № 4901-VІ «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень», Казначейство здійснює виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган у межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів із рахунків такого державного органу, а в разі відсутності в зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду (бюджетна програма КПКВ 3504040 «Забезпечення виконання рішень суду, що гарантовані державою» (далі - КПКВ 354040). Не підпадають під вимоги Закону та не виконуються за бюджетною програмою КПКВ 3504040 (взагалі Казначейством України): Судові рішення, боржниками за якими є органи Пенсійного фонду України. В органах Казначейства відсутні рахунки органів Пенсійного фонду України, із яких можна здійснювати безспірне списання коштів для виконання судових рішень, боржниками за якими є зазначені органи. Фінансування пенсійних виплат і видатків на утримання органів ПФУ проводиться не через рахунки, відкриті в органах Казначейства, а через рахунки, відкриті в банках. Законодавством не передбачено повноважень органу Казначейства на здійснення списання коштів із рахунків боржника, відкритих у банківських установах, натомість такі права мають органи державної виконавчої служби.

Проте, статтею 52 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено особливості звернення стягнення на кошти та майно боржника - юридичної особи. Так, виконавець звертає стягнення на кошти боржника - юридичної особи, що перебувають у касах або інших сховищах боржника - юридичної особи, у банках або інших фінансових установах, у порядку, встановленому цим Законом. Інформацію про наявні у боржника рахунки виконавець отримує в органах доходів і зборів, інших державних органах, на підприємствах, в установах та організаціях, які зобов'язані надати йому інформацію невідкладно, але не пізніше ніж у триденний строк, а також за повідомленнями стягувана. Виконавець може звернути стягнення на кошти боржника - юридичної особи, розміщені на його рахунках і на рахунках, відкритих боржником - юридичною особою через свої філії, представництва та інші відокремлені підрозділи. У разі якщо після накладення виконавцем арешту на кошти боржника - юридичної особи у банках чи інших фінансових установах боржник умисно не виконує судового рішення і відкриває нові рахунки в банках чи інших фінансових установах, виконавець надсилає відповідним правоохоронним органам матеріали для притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності. У разі відсутності у боржника - юридичної особи коштів в обсязі, необхідному для покриття заборгованості, стягнення звертається на інше майно, належне такому боржникові або закріплене за ним, у тому числі на майно, що обліковується на окремому балансі філії, представництва та іншого відокремленого підрозділу боржника - юридичної особи (крім майна, вилученого з цивільного обороту, або обмежено оборотоздатного майна, майна, на яке не може бути звернено стягнення), незалежно від того, хто фактично використовує таке майно.

Також позивач зазначив, що у разі безспірного списання коштів, рішення Луганського окружного адміністративного суду від 17 грудня 2018 року буде виконано органами державного казначейства лише в частині безспірного списання коштів, а в частині здійснення відрахувань з заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку так і залишиться без виконання.

З урахування викладеного позивач вважає протиправними та такими, що підлягають скасуванню оскаржувані постанови.

Після усунення недоліків позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), підстав для повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі не встановлено, тому вважаю за необхідне відкрити провадження у цій справі.

Згідно з частиною п'ятою статті 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

До позовної заяви позивачем додані клопотання про витребування доказів та звільнення від сплати судового збору.

Згідно з пунктом 7 частини дев'ятої статті 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику (повідомлення) сторін.

Щодо заявленого клопотання про звільнення від сплати судового збору суд зазначає таке.

В клопотанні про звільнення від сплати судового збору позивач зазначає, що його річний дохід складає 28600,00 грн. Позивач має на утриманні малолітню доньку. Коштів, які він отримує, вистачає лише для сплати комунальних послуг та забезпечення мінімального харчування, необхідного для підтримання життєдіяльності. Розмір судового збору, який позивач має сплати, перевищує 5 % розміру річного доходу. З урахуванням викладеного позивач просить звільнити його від судового збору.

Згідно з частинами першою, другою статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до положень частин першої, другої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

Пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" регламентовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Як вбачається з відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків ОСОБА_1, позивачем за І-IV квартали 2018 року отримано дохід у розмірі 28600,00 грн.

З метою дотримання права позивача на доступ до правосуддя, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання частково та відстрочити позивачу сплату судового збору у розмірі 1536,80 грн до ухвалення судового рішення у справі.

Щодо заявлених клопотань про витребування доказів суд зазначає таке.

В клопотаннях про витребування доказів позивач просить витребувати відомості про відкриті рахунки управління Пенсійного фонду України у Ворошиловському районі Донецької області, крім відкритих рахунків із спеціальним режимом використання, в органах Казначейства України та наявність грошових коштів на них. Також позивач просить витребувати від відповідача постанову начальника відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби головного територіального управління в Донецькій області від 30 січня 2019 року ВП № 57785755 про результати перевірки виконавчого провадження від 26 листопада 2018 року.

Частина четверта статті 9 КАС України закріплює, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з'ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу (частина третя статті 80 КАС України).

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду (частина шоста статті 80 КАС України).

Згідно з частиною 9 статті 180 КАС України у разі неподання суб'єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з'ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

З метою виконання обов'язку, покладеного на суд частиною четвертою статті 9 КАС України, щодо вжиття визначених законом заходів, необхідних для з'ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи, суд дійшов висновку про необхідність витребування від відповідача письмових доказів.

Відповідно до частини другої статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Згідно з частиною четвертою статті 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Позивачем у позовній заяві як третя особа вказано Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, але не зазначено на стороні позивача або відповідача має брати участь у справі третя особа та не вказано жодних підстав для його залучення як третьої особи. Крім того у разі необхідності залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, позивачем має бути складена письмова заява, що позивачем не зроблено.

В позовній заяві позивачем не вказано, яким чином рішення в даній справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов'язки Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області.

При прийнятті позовної заяви судом не встановлено, що судове рішення може вплинути на права і обов'язки Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, що свідчить про відсутність правових підстав для залучення такої особи до участі у справі як третьої особи.

Відповідно до частини першої статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Частиною третьою статті 287 КАС України передбачено, що відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 січня 2015 року № 17 "Питання оптимізації діяльності центральних органів виконавчої влади системи юстиції" ліквідовано Державну реєстраційну службу та Державну виконавчу службу та покладено на Міністерство юстиції завдання і функції з реалізації державної політики у сфері організації примусового виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), з питань державної реєстрації актів цивільного стану, речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, договорів комерційної концесії (субконцесії), з питань реєстрації (легалізації) об'єднань громадян, інших громадських формувань, статутів фондів загальнообов'язкового державного соціального страхування, якщо їх реєстрація передбачена законами, статуту територіальної громади м. Києва, державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та інформаційних агентств як суб'єктів інформаційної діяльності. Крім того, пунктом 2 встановлено, що Міністерство юстиції є правонаступником Державної реєстраційної служби та Державної виконавчої служби, що ліквідуються, в частині реалізації державної політики у сферах, зазначених у пункті 1 цієї постанови.

Згідно із статтею 6 Закону України від 2 червня 2016 року № 1403-VIII "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" систему органів примусового виконання рішень становлять:

1) Міністерство юстиції України;

2) органи державної виконавчої служби, утворені Міністерством юстиції України в установленому законодавством порядку.

За змістом пункту 3 Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року № 512/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 29 вересня 2016 року № 2832/5) та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 року за № 1302/29432, органами державної виконавчої служби є:

Департамент державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, до якого входить відділ примусового виконання рішень;

управління державної виконавчої служби головних територіальних управлінь юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі (далі - управління державної виконавчої служби), до складу яких входять відділи примусового виконання рішень;

районні, районні в містах, міські (міст обласного значення), міськрайонні, міжрайонні відділи державної виконавчої служби відповідних територіальних управлінь юстиції (далі - відділи державної виконавчої служби).

Отже, в даній категорії справ відповідачами можуть бути лише перераховані органи державної виконавчої служби і наведений перелік органів державної виконавчої служби є вичерпним. У зв'язку з тим, що структурні підрозділи органів державної виконавчої служби: відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, відділи примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби головних територіальних управлінь юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі не визначені як самостійні органи державної виконавчої служби, це виключає можливість їхньої участі як відповідачів у таких справах.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Заміна позивача допускається до початку судового розгляду справи по суті. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції (частина сьома статті 48 КАС України).

Враховуючи скорочені строки розгляду справ з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, встановлені частиною четвертою статті 287 КАС України, суд вважає за необхідне при відкритті провадження у справі залучити до участі у справі другим відповідачем Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області.

Згідно з пунктом 4 частини дев'ятої статті 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Частиною першою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до частини першої статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Адміністративна справа з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця вирішується судом протягом десяти днів після відкриття провадження у справі (частина четверта статті 287 КАС України).

З огляду на викладене суд вважає за необхідне розглядати дану справу в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін з урахуванням особливостей провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, встановлених статтями 268-272, 287 КАС України.

Керуючись статтями 5, 9, 12, 20, 32, 48, 49, 77, 80, 160, 161, 168, 171, 256, 268-272, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 фактичне місце проживання: АДРЕСА_2) до Головного територіального управління юстиції у Донецькій області в особі відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області (місцезнаходження: 84313, Донецька область, м. Краматорськ, б-р Машинобудівників, буд. 32) про визнання протиправними та скасування постанов від 30 січня 2019 року ВП № 57785755 про результати перевірки виконавчого провадження та від 31 січня 2019 року ВП № 57785755 про скасування процесуального документу, зобов'язання вчинити певні дії.

Залучити Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області до участі у справі другим відповідачем.

Відмовити у залученні до участі у справі Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору у розмірі 1536,80 гривень за подання до суду позовної заяви до Головного територіального управління юстиції у Донецькій області в особі відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області про визнання протиправними та скасування постанов від 30 січня 2019 року ВП № 57785755 про результати перевірки виконавчого провадження та від 31 січня 2019 року ВП № 57785755 про скасування процесуального документу, зобов'язання вчинити певні дії у адміністративній справі № 360/559/19 до ухвалення судового рішення у справі.

Призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 07 березня 2019 року об 11 год. 30 хв. у приміщенні Луганського окружного адміністративного суду за адресою: Луганська область, м. Сєвєродонецьк, проспект Космонавтів, 18, І поверх, зала судових засідань № 3.

Справа розглядатиметься з урахуванням особливостей провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, встановлених статтями 268-272, 287 КАС України.

Зобов'язати відповідачів протягом чотирьох днів з дня вручення відповідачам ухвали про відкриття провадження у справі надіслати (надати) суду відзив на позовну заяву (відзив) і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду) разом з документами, що підтверджують надіслання (надання) позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Роз'яснити відповідачам, що відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України неподання суб'єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Зобов'язати Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області у строк до 06 березня 2019 року надати для приєднання до справи в належним чином засвідченій копії матеріали виконавчого провадження ВП № 57785755, в рамках якого винесено постанови від 30 січня 2019 року про результати перевірки виконавчого провадження та від 31 січня 2019 року про скасування процесуального документу; відомості про відкриті рахунки управління Пенсійного фонду України у Ворошиловському районі Донецької області, крім відкритих рахунків із спеціальним режимом використання, в органах Казначейства України та наявність грошових коштів на них.

Нагадати сторонам, що згідно з частинами другою, четвертою, п'ятою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до вимог пунктів 5.26, 5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Підпис відповідальної особи на документі засвідчують відбитком печатки організації. Згідно з пунктом 4.5 ДСТУ 4163-2003 у документах, що їх оформлюють на двох і більше сторінках, реквізити 26 - відбиток печатки, 27 - відмітка про засвідчення копії проставляють після тексту (21).

Попередити сторони, що відповідно до частини дев'ятої статті 79 КАС України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Справа розглядатиметься суддею Чернявською Т.І. одноособово.

Копію ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі надіслати учасникам справи разом з витягом про їхні процесуальні права та обов'язки, встановлені статтями 44, 47 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідачам разом з ухвалою про відкриття провадження у справі надіслати копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Повідомити сторони про можливість реєстрації в системі "Електронний суд" для отримання процесуальних документів в електронному вигляді, для чого потрібно:

- зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу, розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua;

- подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України http://court.gov.ua/fair/sud1270/.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадку відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності.

СуддяТ.І. Чернявська