Справа № 160/1794/19
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2019-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

27 лютого 2019 р. Справа № 160/1794/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Сліпець Н.Є., ознайомившись із матеріалами позову ОСОБА_1 до державного реєстратора Чумаківської сільської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області ОСОБА_2, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні позивача - ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні відповідача - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Дніпропетровської області, ОСОБА_8, про визнання протиправними дій державного реєстратора та зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

22.02.2019 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до державного реєстратора Чумаківської сільської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області ОСОБА_2, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні позивача - ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні відповідача - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Дніпропетровської області, ОСОБА_8, в якому просить:

- визнати протиправними дії державного реєстратора Чумаківської сільської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області ОСОБА_2 щодо внесення інформації до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо відомостей про керівника юридичної особи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області (код ЄДРПОУ № 20298303), що не пов'язані зі змінами в установчих документах, зміна керівника юридичної особи з ОСОБА_1 на ОСОБА_8;

- визнати записи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо керівника Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 09.12.2018 року № 3006559, від 09.12.208 року № 2006559 та від 10.12.2018 року № 5006559, (зміна з ОСОБА_1 на ОСОБА_8.) - незаконними та скасувати їх.

Згідно з частиною 2 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у адміністративній справі, суд виходить з наступного.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що державним реєстратором Чумаківської сільської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області ОСОБА_2 09.12.2018 року (вихідний день - неділя) о 15:25 год. внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис (інформацію) щодо зміни керівника, на підставі Витягу з протоколу конференції адвокатів Дніпропетровської області 07.12.2018 року, підпис на якому було завірено приватним нотаріусом ОСОБА_9 за реєстровим номером №1073, 1074 без доручення квитанції про сплату адміністративного збору, чим вона порушила ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань». Крім того, державний реєстратор під час реєстрації проігнорувала повідомлення Керівника КДКА Дніпропетровської області - ОСОБА_1 від 06.12.2018 року про подання підроблених документів, яке вніс до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпропетровської міської ради згідно заяви Голови КДКА Дніпропетровської області ОСОБА_1 Крім того, позивач зазначив, що документи державному реєстратору подано особою, яка не має на це відповідних повноважень, такі документи не відповідають вимогам ст. 15 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань».

Також, в позові наведено обґрунтування підсудності спору Дніпропетровському окружному адміністративному суду. На думку позивача, спір має публічно-правовий характер.

Дослідивши матеріали позову, суд вважає, що спір між сторонами не має ознак справи адміністративної юрисдикції, виходячи з наступного.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 19 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність публічно-правового спору.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у рішенні від 04.09.2018 року у справі №К/9901/47078/18 за позовом до державного реєстратора про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії.

У цьому рішенні Верховний Суд також зазначив, що участь суб'єкта владних повноважень є обов'язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сама по собі участь у спорі суб'єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

У свою чергу, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника.

Спір має приватноправовий характер, якщо він, головним чином, обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу конкретного суб'єкта, що підлягає захисту у спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо позивач намагається захистити своє порушене суб'єктивне право шляхом оскарження управлінських дій суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних відносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.11.2018 року у справі №490/5986/17-ц, суд дійшов висновку, що при визначенні юрисдикційності спору з державним реєстратором чи щодо оскарження дій державного реєстратора критерієм такого розмежування є предмет оскарження. Якщо позивач оскаржує дії державного реєстратора з приводу розгляду його заяви у контексті статті 24 Закону № 1952-IV, і цей спір не стосується речових прав чи обмежень на нерухоме майно третіх осіб, такий спір є публічно-правовим і підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства. Відтак спір підлягає розгляду у порядку адміністративного, а не цивільного судочинства.

Якщо позивачем оскаржуються дії державного реєстратора щодо вчинення їх за заявами третьої особи, тобто стосуються правовідносин, які виникли чи виникають між державним реєстратором і іншою, відмінною від позивача, особою, вбачається спір про право між позивачем та іншою особою щодо нерухомого майна, який повинен розглядатися у порядку цивільного чи господарського судочинства, залежно від суб'єктного складу сторін, та є за своєю природою приватноправовим спором.

В свою чергу, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач оскаржує дії щодо реєстрації відомостей про керівника юридичної особи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області за третьою особою - ОСОБА_11 Отже, позовні вимоги фактично покликані на відновлення порушеного права позивача на зайняття відповідної посади.

Водночас, правовідносини щодо вирішення питання правомірності набуття права не є правовідносинами, врегульованими адміністративною юрисдикцією, а спір, що виник на підставі них не є публічно-правовим та не належить до юрисдикції адміністративних судів.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в поряду, встановленомуцим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Згідно зі ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року коженмає право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

З урахуванням наведеного, змісту і суті позовних вимог позивача, суд дійшов висновку, що даний позов належить розглядати в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи те, що компетентним судом для вирішення вказаних правовідносин є суд цивільної юрисдикції, розгляд справи в порядку адміністративного судочинства суперечить ст.19 Кодексу адміністративного судочинства України, якою визначені межі компетенції адміністративних судів.

Враховуючи вищевикладене, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Одночасно з цим, суд роз'яснює позивачу, що сплачена сума судового збору згідно з п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження.

Керуючись ст. 19, 159, 170, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження за адміністративним позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора Чумаківської сільської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області ОСОБА_2, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні позивача - ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні відповідача - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Дніпропетровської області, ОСОБА_8, про визнання протиправними дій державного реєстратора та зобов'язання вчинити певні дії.

Копію ухвали разом із адміністративним позовом та доданими матеріалами надіслати позивачу за зазначеною у позові адресою.

Роз'яснити позивачу, що відповідно до ч. 5 ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства, повторне звернення тієї ж особи до адміністративного суду з таким самим адміністративним позовом не допускається.

Ухвала суду може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги до суду першої інстанції протягом п'ятнадцяти днів з дня складання ухвали у відповідності до вимог ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України та у порядку, встановленому п.п. 15.1 п. 15 Розділу VІІ Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили у строки, встановлені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Сліпець