Справа № 826/2399/18
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2018-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

29 листопада 2018 року №826/2399/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шрамко Ю.Т., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Державного підприємства - Український державний інститут з проектування об'єктів дорожнього господарства "Укрдіпродор" до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Бондаркова Василя Івановича, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (далі також - суд) звернулося Державне підприємство - Український державний інститут з проектування об'єктів дорожнього господарства "Укрдіпродор" (далі також - позивач, ДП "Укрдіпродор") з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Бондаркова Василя Івановича (далі також - відповідач-1) та Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Сумській області (далі також - відповідач-2, в якому просило:

- скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2018 р. №2;

- скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.12.2017 р. №545/1;

- закрити провадження у справі за відсутністю складу правопорушення на підставі положень статті 247 КУпАП України.

Ухвалою суду від 03 березня 2018 року відкрито провадження в адміністративній справі, а ухвалою суду від 17 травня 2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні.

При цьому, у ході судового розгляду справи судом встановлено, що вірним найменуванням відповідачів є:

- Головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Бондарков Василь Іванович (далі також - відповідач-1);

- Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі також - відповідач-2).

Крім того, у відповідному судовому засіданні позивачем подано до суду заяву про зменшення позовних вимог в частині закрити провадження у справі за відсутністю складу правопорушення на підставі положень статті 247 КУпАП України.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що висновки посадових осіб відповідача-2 щодо вчинення позивачем правопорушення у сфері містобудівної діяльності не відповідають дійсним обставинам, тому оскаржувані припис з вимогою про усунення цього порушення та постанова про накладення на позивача штрафу за вчинення цього правопорушення є необґрунтованими, а, відтак, протиправними та підлягають скасуванню судом.

Відповідачі позовні вимоги не визнали, просили у задоволенні позову відмовити повністю, оскільки оскаржувані припис та постанова прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи викладене та зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, у відповідному судовому засіданні судом прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України проведено позапланову перевірку позивача щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті "Реконструкція дороги по вул. Тургенєва, м. Конотоп, Сумської області".

За результатами перевірки виявлено порушення дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, які зафіксовано в акті перевірки від 13.12.2017 р. №545.

На підставі вказаного акту перевірки відповідачем-1 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.12.2017 р. №545/4, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.12.2017 р. №545/1 та постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2018 р. №2.

Згідно з пунктом 3 розділу VІ "Опис виявлених порушень" акту перевірки від 13.12.2017 р. №545, посадовими особами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України встановлено порушення позивачем абзацу 3 пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 р. №560, пункту 4.2 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 16.05.2011 р. №45, яке полягає у тому, що позивачем в особі Сумського відділу комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" як генеральним підрядником внесено зміни до проектної документації за відсутності завдання на проектування в частині конструкції дорожнього одягу арк. 2,4(36) стадія РП, пояснювальна записка, шифр 37-ПЗК, фактично у зв'язку з внесенням змін у проектну документацію виконано будівельні роботи з конструкції дорожнього одягу, передбачені арк. 2,4 (21).

Зазначене порушення відображене в протоколі відповідача-1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.12.2017 р. №545/4, в якому вказано, що відповідальність за таке правопорушення передбачена абзацом другим частини першої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Приписом відповідача-1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.12.2017 р. №545/1 відповідача зобов'язано усунути вищевказане правопорушення.

Постановою відповідача-1 від 02.02.2018 р. №2 за вказане вище правопорушення на позивача накладено штраф у розмірі 158 580,00 грн.

Не погоджуючись, зокрема, з вищевказаними приписом та постановою, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон) встановлено правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до статті 6 Закону, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону.

Згідно зі статтею 13 Закону, до уповноважених органів містобудування та архітектури, зокрема, належать центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури.

Згідно із пунктами 1, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Відповідно до статті 41 Закону, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Порядком №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, Держархбудінспекцією.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із пунктом 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, поміж іншого, є вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

В пункті 13 Порядку №553 встановлено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з матеріалами справи, позапланову перевірку позивача проведено на підставі вимоги Прокуратури Сумської області від 20.11.2017 р. №15/1-3252-17, відповідно до наказу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 27.11.2017 р. №162-П та направлення на перевірку від 27.11.2017 р. №511.

Таким чином, посадовими особами Держархбудінспекції України дотримано вимоги Порядку №553 щодо підстав проведення позапланової перевірки позивача, що позивачем не заперечується.

Не оспорюється позивачем також і процедура проведення вищевказаної позапланової перевірки.

Згідно із пунктом 16 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Згідно із пунктом 18 Порядку №553, акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Пунктом 21 Порядку №553 визначено, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як встановлено судом, за результатами перевірки складено акт від 13.12.2017 р. №545, який зі сторони позивача підписано із зауваженнями підрядником ФОП ОСОБА_2 та інженером з технічного нагляду ОСОБА_3, які вказали, що зауваження щодо висновків перевірки будуть подані окремо у письмовому вигляді.

В пункті 3 розділу VІ "Опис виявлених порушень" акту перевірки від 13.12.2017 р. №545 зафіксовано порушення позивачем абзацу 3 пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 р. №560 та пункту 4.2 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 16.05.2011 №45, яке полягає у тому, що позивачем в особі Сумського відділу комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" як генеральним підрядником внесено зміни до проектної документації за відсутності завдання на проектування в частині конструкції дорожнього одягу арк. 2,4(36) стадія РП, пояснювальна записка, шифр 37-ПЗК, фактично у зв'язку з внесенням змін у проектну документацію виконано будівельні роботи з конструкції дорожнього одягу, передбачені арк. 2,4(21).

При цьому, відповідачі доказів на підтвердження вказаного порушення суду не надали.

Спростовуючи вказане вище порушення, позивач зазначив, що від дати отримання завдання на проектування і до моменту подання цього позову до суду Сумський відділ комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" не отримував офіційного листа від Конотопської міської ради на коригування, внесення змін до робочого проекту, не заключав договір на коригування, не отримував завдання до договору, не підписував акту виконання і не отримував оплату за цей вид робіт та не вносив жодних змін до вищевказаного робочого проекту.

Згідно з доводами позивача внесення змін до робочого проекту "Реконструкція дороги по вул. Тургенєва, м. Конотоп, Сумської області. Ділянка №1" стало наслідком вчинення протиправних дій головним інженером Сумського відділу комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" ОСОБА_4, який був відповідальним за виконання авторського нагляду з дотримання проектних рішень по вищевказаному об'єкту.

Суд погоджується з наведеними доводами з огляду на наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про архітектурну діяльність":

- проект - документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

- завдання на проектування - документ, у якому містяться обґрунтовані в межах законодавства вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень та властивостей об'єкта архітектури, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і який складається відповідно до містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, технічних умов.

Відповідно до статті 7 цього Закону, проект об'єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов'язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Проект об'єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат.

Проектна документація на будівництво об'єктів, розроблена відповідно до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, не підлягає погодженню з відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, органами охорони культурної спадщини, державної санітарно-епідеміологічної служби і природоохоронними органами.

Проекти об'єктів архітектури затверджуються замовником. Затвердження проектів об'єктів архітектури, які споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Перед затвердженням проектів у випадках, визначених статтею 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проводиться їх експертиза.

До проведення експертизи архітектурного рішення проекту об'єкта архітектури обов'язково залучається архітектор, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Внесення змін до затвердженого проекту проводиться виключно за згодою автора проекту, а в разі відхилення від технічних умов - за погодженням з підприємствами, установами та організаціями, які надали такі технічні умови, та замовником.

Внесення до затвердженого проекту змін, пов'язаних із зміною державних стандартів, норм і правил, здійснюється за згодою замовника, якщо інше не передбачено законом.

Статтею 31 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Затвердження проектної документації на будівництво об'єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абзацу третього пункту 3 розділу "Затвердження проектів будівництва" Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 №560, зміни до затверджених (схвалених) проектів будівництва вносяться на підставі завдання на проектування.

Відповідно до пункту 4.2 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 16.05.2011 №45, завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об'єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень (вимоги щодо створення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в завданні окремим пунктом).

У завданні на проектування можуть встановлюватися вимоги щодо обґрунтування використання імпортних матеріалів, виробів, конструкцій та устаткування (з порівнянням технічних та цінових характеристик відповідних вітчизняних матеріально-технічних ресурсів).

Як встановлено судом, 17.05.2016 р. між Сумським відділом комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" в особі начальника ОСОБА_5 та Управлінням житлово-комунального господарства Конотопської міської ради Сумської області в особі начальника ОСОБА_6 укладено договір №37 (130/05) про виконання робочого проекту по об'єкту "Реконструкція дороги по вул. Тургенєва, м.Конотоп. Ділянка №1".

На виконання цього договору Сумський відділ комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" розробив згаданий робочий проект, який відповідно до акту від 01.06.2017 №16 передачі-приймання проектної продукції за договором №37 відповідав умовам договору.

22.06.2016 р. між Сумським відділом комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" (виконавець) в особі начальника ОСОБА_5 та Управлінням житлово-комунального господарства Конотопської міської ради Сумської області (замовник)в особі начальника ОСОБА_6 укладено договір №56 (176/06) про виконання авторського нагляду строком дії до 31.12.2016.

Відповідальним за виконання авторського нагляду з дотримання проектних рішень по вказаному об'єкту згідно наказу начальника Сумського відділу комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" № 51 від 17.06.2016 р. призначено головного інженера проекту Сумського ВКП ОСОБА_4

Позивачем надано до суду копію вироку Зарічного районного суду м. Суми від 05.03.2018 р. у справі №591/1068/18, який згідно з інформацією, що міститься в ЄДРСР (№72606190), в апеляційному порядку не оскаржувався та набрав законної сили 05.04.2018 р.

Відповідно до частини шостої статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

З вказаного вироку вбачається, що впродовж періоду з 19.07.2016 р. по 26.09.2016 р., діючи на виконання та всупереч договору від 21.06.2016 р. №174/06 ФОП ОСОБА_2 здійснила роботи з реконструкції дороги по вул. Тургенєва та 2-му пров. Тургенєва у м. Конотоп, які не повною мірою відповідають проектно-кошторисній документації "Реконструкція дороги по вул. Тургенєва у м. Конотоп. Ділянка №1" та нормативно-правовим актам у галузі будівництва.

Оплата робіт за договором від 21.06.2016 р. №174/06 складає 1172801,58 грн.

У подальшому, в точно невстановлений день першої половини червня 2017 року, до ОСОБА_4 з використанням мобільного зв'язку звернулася головний спеціаліст сектору капітального будівництва та обліку житла Управління житлово-комунального господарства Конотопської міської ради ОСОБА_7, зазначивши, що при виконанні робіт за проектно-кошторисною документацією "Реконструкція дороги по вул.Тургенєва у м.Конотоп. Ділянка №1" здійснено улаштування дорожнього покриття за конструктивом, що не відповідає проекту. З огляду на викладене та на підставі спрямованого 10.04.2017 на особисту електронну пошту ОСОБА_4 листа Управління житлово-комунального господарства Конотопської міської ради від 12.07.2016 №342 попросила погодити зміни конструктиву дорожнього покриття зі складанням та видачею документів про внесенням змін до проекту, що нібито, мало місце у липні 2016 року. При цьому ОСОБА_7 не ставила до відома ОСОБА_4 про те, що зазначені документи необхідні для приховування розтрати грошових коштів за договором від 21.06.2016 №174/06, а виготовлення документів пояснила необхідністю об'єктивного відображення фактичного виконаних робіт з реконструкції.

Після вказаної розмови ОСОБА_4 в приміщенні Сумського відділу комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" упродовж 18-19 червня 2017 року, достовірно знаючи, що роботи з реконструкції дороги по вул.Тургенєва та другому провулку Тургенєва у м.Конотоп виконані не у відповідності до затвердженого проекту, що корегування останнього можливо лише в межах додатково укладеного договору на здійснення корегування проекту та на підставі відповідного завдання Управління про корегування, діючи умисно, використовуючи своє службове становище як головного інженера проекту та особи, що за договором від 22.06.2016 №56 (176/06) здійснювала авторський нагляд, у точно невстановлений час, склав лист від імені Сумського відділу комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" від 14.07.2016 №27/2, до змісту якого вніс завідомо неправдиві відомості щодо розгляду Сумським відділом комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" листа Управління житлово-комунального господарства Конотопської міської ради від 12.07.2016 №342 та погодження зміни конструкції дорожнього одягу, передбаченого проектом "Реконструкція дороги по вул. Тургенєва у м.Конотоп. Ділянка №1" на такий: по проїзній частині у виді основи із щебеню гранітного фракціонованого марки 1000 влаштованого по способу заклинки товщиною 0,15 м. та покриття із гарячої щільної дрібнозернистої асфальтобетонної суміші типу Б марки ІІ товщиною 0,08 м., а також по тротуару та заїздів у двори у виді основи із щебеню гранітного фракціонованого марки 1000 влаштованого по способу заклинки товщиною 0,14 м. та покриття із гарячої щільної дрібнозернистої асфальтобетонної суміші типу Б марки ІІ товщиною 0,07 м. Зазначений лист ОСОБА_4 особисто підписав від імені начальника Сумського відділу комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" ОСОБА_5 Крім того, з використанням електронних файлів проекту "Реконструкція дороги по вул.Тургенєва у м.Конотоп. Ділянка №1", що знаходились у розпорядженні Сумського відділу комплексного проектування ДП "Укрдіпродор", до яких він мав доступ як головний інженер проекту, склав креслення поперечних профілів конструкції дорожнього одягу 37-АД-04. До змісту останнього вніс завідомо неправдиві відомо про зміну конструктиву дорожнього одягу на дорозі, на примиканнях, заїздах у двори та на тротуарах, а також власноручно поставив підписи від імені ОСОБА_5, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10

У дійсності лист Управління житлово-комунального господарства Конотопської міської ради від 12.07.2016 №342 до Сумського відділу комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" не надходив, не розглядався, погодження змін до проекту "Реконструкція дороги по вул.Тургенєва у м.Конотоп. Ділянка №1" не надавалося, зазначений лист, креслення поперечних профілів конструкції дорожнього одягу 37-АД-04, виготовлені ОСОБА_4 упродовж 18-19 червня 2017 року, не підписувалися з боку ОСОБА_5, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10

Складені завідомо неправдиві вищезазначені лист Сумського відділу комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" від 14.07.2016 №27/2 та креслення поперечних профілів конструкції дорожнього одягу 37-АД-04, у точно невстановлений день другої половині червня 2016 року ОСОБА_4 передав представнику ФОП ОСОБА_2

З огляду на викладене суд погоджується з позивачем щодо існування двох проектів "Реконструкція дороги по вул. Тургенєва у м. Конотоп. Ділянка №1", один з яких в установленому порядку виготовлений Сумським відділом комплексного проектування ДП "Укрдіпродор", а другий - головним інженером проекту Сумського відділу комплексного проектування ДП "Укпдіпродор" ОСОБА_4, відповідальним за виконання авторського нагляду з дотримання проектних рішень по об'єкту "Реконструкція дороги по вул. Тургенєва у м. Конотоп. Ділянка №1", який вніс до цього проекту зміни без відома керівництва Сумського відділу комплексного проектування ДП "Укрдіпродор" та без погодження з іншими відповідальними посадовими особами, шляхом проставлення підписів від їх імені та замість них.

Відтак, позивачем жодні зміни до проекту "Реконструкція дороги по вул. Тургенєва у м. Конотоп. Ділянка №1" не вносились, що спростовує висновок посадових осіб відповідача про внесення ним змін до цього проекту з порушенням законодавства.

За таких обставин Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України необґрунтовано встановило вищевказане порушення шляхом зазначення про нього у вищевказаному акті перевірки та в протоколі та внесло позивачу припис від 13.12.2017 №545/1 про його усунення, тому такий припис є протиправним і підлягає скасуванню судом.

Процедура накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачена Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначена Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 (далі - Порядок №244).

Відповідно до пункту 22 Порядку №244, за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу) або постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Згідно з пунктом 19 Порядку №244, доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Враховуючи встановлені судом обставини щодо відсутності вчиненого позивачем вищевказаного правопорушення у сфері містобудівної діяльності, суд також дійшов висновку про відсутність у посадових осіб Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України підстав для прийняття постанови від 02.02.2018 р. №2 про накладення на нього штрафу за це правопорушення в розмірі 158 580,00 грн., тому ця постанова є протиправною та підлягає скасуванню судом.

Доцільно зауважити, що відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Пункт 1 статті 6 Конвенції у відповідних частинах передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

В пункті 88 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Олександр Волков проти України" (Заява №21722/11) від 09.01.2013 р. (остаточне від 27.05.2013 р.) прямо зазначено, що адміністративний або парламентський орган може вважатися "судом" у матеріально-правовому значені цього терміну за його відповідності критеріям, викладеним у справі "Вільхо Ескелайнен та інші проти Фінляндії" (див. рішення у справах "Аргіру ті інші проти Греції" (Argyrou and Others v. Greece), заява №10468/04, п.24, від 15.01.2009 р. та "Савіно та інші проти Італії" (Savino and Others v. Italy), заяви №№17214/05,20329/05 та 42113/04, пп. 72-75, від 28.04.2009 р.).

Європейський суд з прав людини зазначає, що особа, яка ініціює застосування певних заходів до особи, повинна бути позбавлена можливості брати участь у прийнятті відповідного рішення, так як це може вплинути на гарантію безсторонності.

Судом встановлено, що відповідач-1 одночасно здійснював позапланову перевірку позивача та ініціював застосування до нього відповідних заходів державного впливу, розглядав власні матеріали перевірки і ухвалював оскаржувані постанову та припис.

Також, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення ЄСПЛ у справі "Проніна проти України" від 18.07.2006 р. №63566/00, §23).

Суд вважає достатнім обґрунтування викладених вище мотивів для прийняття рішення щодо визнання протиправними та скасування оскаржуваних припису та постанови, складених посадовими особами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Згідно з ч. 1 ст. 9, ст. 72, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Як вже зазначалось вище, відповідачем у справі не надано суду жодних доказів, які б спростували доводи викладені позивачем у позовній заяві.

Таким чином, із системного аналізу вище викладених норм та з'ясованих судом обставин вбачається, що позов Державного підприємства - Український державний інститут з проектування об'єктів дорожнього господарства "Укрдіпродор" до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Бондаркова Василя Івановича, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування рішень є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню повністю.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає сплачена сума судового збору у розмірі 4140,70 грн.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 72-77, 90, 139, 192, 241-246, 250, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Державного підприємства - Український державний інститут з проектування об'єктів дорожнього господарства "Укрдіпродор" (03151, м. Київ, Повітрофлотський проспект, 39/1, ) до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Бондаркова Василя Івановича (місцезнаходження: 40000, м. Суми, вул. Шишкарівська, 9, ), Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ) задовольнити повністю.

2. Скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2018 р. №2.

3. Скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.12.2017 р. №545/1.

4. Присудити на користь Державного підприємства - Український державний інститут з проектування об'єктів дорожнього господарства "Укрдіпродор" за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України сплачений ним судовий збір в сумі 4 140,70 грн. (чотири тисячі сто сорок гривень сімдесят копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.Т. Шрамко