Справа № 640/2085/19
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2019-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 лютого 2019 року м. Київ № 640/2085/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Мазур А.С., ознайомившись з позовною заявою

за позовом ОСОБА_1
до Управління Державної міграційної служби України в Київській області
про визнання протиправними дії посадових осіб та зобов`язання вчинити певні дії,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 із позовом до Управління Державної міграційної служби України в Київській області про визнання протиправними дії посадових осіб та зобов`язання вчинити певні дії.

Разом із позовною заявою, позивач подав клопотання про поновлення строку на оскарження, яке мотивовано тим, що остання відповідь Управління Державної міграційної служби України в Київській області була отримана позивачем 23.12.2018, саме з цього дня позивач обраховує процесуальний строк на звернення до суду.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Так, перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України, суд встановив, що позивач оскаржує дії посадових осіб Управління Державної міграційної служби України в Київській області в частині відмови ОСОБА_1 в обміні посвідки на тимчасове проживання по досягненню 45 - річного віку та скасування рішення Управління Державної міграційної служби України в Київській області від 12.09.2017 про відмову у видачі посвідки.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач листом від 12.09.2017 №4/1-вх.3965/ж повідомив позивача про відмову в обміні посвідки на тимчасове проживання по досягненню 45 - річного віку. Листом від 28.04.2018 №576 відповідач надав відповідь на адвокатський запит, яким повторно повідомив позивача про відмову в обміні посвідки.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач знав про зміст порушеного права раніше, зокрема з 12.09.2017. Вищевказане підтверджується також тим, що останній звертався до Київського окружного адміністративного суду міста Києва в рамках справи №810/4783/18 із позовом до Управління Державної міграційної служби України в Київській області в якому просив суд визнати протиправними дії посадових осіб Управління Державної міграційної служби України в Київській області, скасувати рішення відповідача від 12.06.2017, яким відмовлено позивачу в обміні посвідки на тимчасове проживання, однак у зв'язку із не усуненням недоліків позовної заяви, остання була повернута позивачу ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.10.2018. Таким чином, з вище вказаного вбачається, що на момент первісного звернення позивача до Київського окружного адміністративного суду у вересні 2018 року, останній знав про порушене право, а відтак твердження позивача про те, що він дізнався про оскаржувані дії лише 23.12.2018 не приймаються судом до уваги.

Обставини, з якими сторона пов'язує поважність причин пропуску строків звернення до суду повинні бути належним чином доведені та обґрунтовані, відповідно до вимог ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Крім того, суд звертає увагу, що звернення позивача із первісним позовом до Київського окружного адміністративного суду міста Києва не перериває загального строку позовної давності.

Водночас, як зазначив Європейський суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності від 30.08.2006 (справа "Каменівська проти України"), "право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду ..., не є абсолютним, воно може бути обмеженим ... Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані...".

Отже, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмежено, у тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

З урахуванням викладеного, суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду, суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи.

Таким чином, позивачеві слід надати додаткові пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, що об'єктивно перешкоджали йому звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім того, суд зазначає, що згідно п. 4 ч.5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Пунктом 2 ч.1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема: визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій.

У другому пункті прохальної частини позовної заяви позивач просить визнати протиправними дії посадових осіб Управління Державної міграційної служби України в Київській області. Проте, позивачем всупереч вимог ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України не конкретизовано, які саме дії посадових осіб відповідача він вважає протиправними.

Згідно із ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Вказані недоліки мають бути усунуті позивачем, шляхом приведення позовної заяви у відповідності до вимог ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України та подачі суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів на їх підтвердження щодо існування дійсних, істотних обставин, що об'єктивно перешкоджали позивачеві звернутись до суду із адміністративним позовом у період 2017-2018 років, а також уточнену позовну заяву із вказівкою посадових осіб відповідача дії яких він вважає протиправними.

Керуючись ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1.Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху .

2.Встановити позивачу строк до 10 днів для усунення недоліків позовної заяви, з дня отримання даної ухвали суду.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч.4 ст. 169 КАСУ.

Ухвала, відповідно до змісту ч. 2 ст. 256 та п. 5 ч. 1 ст. 294 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена лише у випадку порушення правил підсудності

Суддя А.С. Мазур