Справа № 823/2232/18
Суддя: Губська Олена Анатоліївна
Дата ухвалення: 2019-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/2232/18 Суддя (судді) першої інстанції: С.М. Гарань
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Губської О.А.

суддів: Парінова А.Б., Беспалова О.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2018 року (повний текст рішення виготовлено 18.10.2018) у справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання незаконним та скасування наказу від 18.04.2018 № 1041 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Черкаського районного відділення Черкаського ВП ГУНП", у відповідності до якого, за порушення вимог п.3 ст.34 Закону України "Про Національну поліцію" йому оголошено сувору догану.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2018 року позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, в якій просить скасувати рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2018 року та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що скаржуваний наказ виданий уповноваженою особою у передбаченому законом порядку, при цьому обраний вид дисциплінарної відповідальності відповідає тяжкості та обставинам проступку, відношенню позивача до нього, тому немає підстав для визнання наказу протиправним та скасування його.

До Шостого апеляційного адміністративного суду 14.01.2019 від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому він зазначає, що судом першої інстанції винесено обґрунтоване рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин по справі та з врахуванням норм чинного законодавства та просить суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення.

Сторони у судове засідання не з'явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Згідно з ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно з ст. 308 КАС України справа переглядається в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом апеляційної інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_2, на підставі наказу ГУ НП в Черкаській області від 07.11.2015 №1 о/с, з 07.11.2015 проходить службу в органах внутрішніх справ.

27.03.2018 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області з Управління забезпечення прав людини Національної поліції України надійшла скарга ОСОБА_3 щодо неправомірних дій працівників поліції Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області.

Наказом ГУНП в Черкаській області від 10.04.2018 № 968 призначено службове розслідування з метою перевірки фактів, викладених у зверненні ОСОБА_4 щодо неправомірних дій працівників поліції.

18.04.2018 Т.в.о. начальника ГУ НП в Черкаській області підполковником поліції М.М. Худенком затверджено висновок службового розслідування, згідно якого встановлено наступне.

18.03.2018 о 13.00 в с. Червона Слобода, Черкаського району в приміщенні будинку культури (вул. Чумацький шлях, 109) проводилися громадські слухання жителів села щодо об'єднання в територіальну громаду.

З метою забезпечення публічної безпеки і порядку під час проведення вказаного заходу, попередження можливого ускладнення обстановки та на підставі доручення начальника ГУ НП в Черкаській області від 16.03.2018 № 853/01/20/7-2018, т.в.о. заступника начальника ГУ НП в Черкаській області старшим лейтенантом поліції Курбаковим Я.М. 18.03.2018 об 11:00 на прилеглій території до будинку культури проведено інструктаж особового складу, який залучався на забезпечення ПБП, під час якого роз'яснено окремі положення законодавчих і нормативно-правових актів, що регламентують права громадян, обов'язки працівників поліції, відповідальність за порушення законодавства України.

З метою попередження можливого ускладнення обстановки на вході до зали клубу, у відповідності до вимог ст. 34 Закону України "Про Національну поліцію", проводилася поверхнева перевірка.

18.03.2018 близько 13.00 год. до приміщення будинку культури с.Червона Слобода прибула ОСОБА_4, яка згідно плану проведення заходів повинна була виступати перед громадою села з роз'ясненням щодо об'єднання в ОТГ.

При вході до зали клубу працівником поліції, а саме оперуповноваженим СКП Черкаського районного відділення поліції Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7, громадянці ОСОБА_3 було запропоновано провести поверхневу перевірку, але як вказано у зверненні, остання повідомила, що поверхнева перевірка здійснюється поліцейським відповідної статі.

В свою чергу працівником поліції було повідомлено, що на час проведення перевірки осіб однієї статті з ОСОБА_3 не було, та якщо остання хоче пройти до приміщення для здійснення виступу, повинна надати змогу провести перевірку.

Враховуючи необхідність, ОСОБА_3, в присутності свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 надала можливість провести поверхневу перевірку.

В ході проведення розслідування опитано оперуповноваженого СКП Черкаського районного відділення поліції Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2, який пояснив, що 18.03.2018, відповідно до доручення начальника ГУНП в Черкаській області від 16.03.2018 № 853/01/20/7-2018, був залучений для забезпечення публічної безпеки і порядку під час проведення вищевказаного публічного заходу та був присутнім під час проведення інструктажу особовому складу, який залучався на забезпечення ПБП.

Після проведення інструктажу ОСОБА_7, як вказано в поясненні, було надано металошукач та завданням останнього було здійснення перевірки осіб, які входять до приміщення будинку культури.

При перевірці ОСОБА_4 спрацював металошукач та останній було запропоновано продемонструвати вміст жіночої сумочки.

В свою чергу, ОСОБА_3 почала вимагати, щоб перевірку здійснювала особа однією з нею статті, на що їй було повідомлено, що необхідно почекати, оскільки на даний час осіб жіночої статі, які б могли здійснити перевірку не було.

В подальшому ОСОБА_4 почала вимагати оглянути вміст жіночої сумочки та при візуальному огляді жодних заборонених речей виявлено не було, та остання зайшла до зали.

18.04.2018, за результатами службового розслідування, ГУ НП в Черкаській області винесено наказ №1041, відповідно до якого ОСОБА_2 за порушення п.3 ст. 34 ЗУ "Про Національну поліцію", що виразилося в проведенні поверхневої перевірки особи різної статі з перевіряючим, оголошено сувору догану.

Вважаючи вказаний наказ відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки згідно з ст. 34 ЗУ "Про Національну поліцію", у невідкладних випадках поверхневу перевірку може здійснити будь-який поліцейський, за обставин що слугують предметом розгляду, протиправність у діях позивача відсутня. Крім того, дії позивача були спрямовані на забезпечення публічної безпеки і порядку під час проведення громадського заходу, попередження можливого ускладнення обстановки та вчинялися на підставі доручення начальника ГУ НП в Черкаській області.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року (далі - Закон № 580-VIII).

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (частина перша статті 17 Закону № 580-VIII).

Відповідно до пунктів 1, 2, 6 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов'язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з пунктом 4 Розділу XI «Прикінцеві та Перехідні положення» Закону № 580-VIII до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

Статтею 19 Закону № 580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до Закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Водночас згідно з пунктом 9 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону № 580-VIII до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» на поліцейських поширено дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-IV «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

За змістом статей 2, 5 Дисциплінарного статуту дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни. За вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Положеннями статті 7 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна України базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

У статті 12 Дисциплінарного статуту ОВС наведено перелік дисциплінарних стягнень, які можуть накладатися на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни, серед яких сувора догана.

Порядок накладення дисциплінарних стягнень на осіб рядового і начальницького складу врегульовано статтею 14 Дисциплінарного статуту.

Зокрема, з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органів внутрішніх справ. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

В свою чергу, порядок проведення службового розслідування урегульовано Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, яку затверджено наказом МВС України від 12.03.2013 № 230 (далі - Інструкція № 230).

Пунктом 1.2 Інструкції № 230 визначено, що службове розслідування - це комплекс заходів, які здійснюються у межах компетенції з метою уточнення причин і умов подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, ступеня вини особи (осіб), якою (якими) вчинено дисциплінарний проступок, а також з'ясування інших обставин.

Відповідно до п. 2.1 розділу 2 Інструкції, підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов`язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмування (поранення), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

За змістом пункту 5.4 Інструкції № 230 якщо вину особи рядового і начальницького складу повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, зі змісту наказу від 18.04.2018 №1041 вбачається, що підставою застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани був висновок за результатами проведення службового розслідування

Згідно з п. 1 резолютивної частини наказу № 1041 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани «за порушення вимог п.3 ст.34 Закону України «Про Національну поліцію», що виразилося у проведенні поверхневої перевірки особи різної статі з перевіряючим».

Так, відповідно до ч.1 ст.34 Закону України «Про Національну поліцію» поверхнева перевірка як превентивний поліцейський захід є здійсненням візуального огляду особи, проведенням по поверхні вбрання особи рукою, спеціальним приладом або засобом, візуальним оглядом речі або транспортного засобу.

Згідно з ч.2 вказаної статті Закону поліцейський для здійснення поверхневої перевірки особи може зупиняти осіб та/або оглядати їх, якщо існує достатньо підстав вважати, що особа має при собі річ, обіг якої заборонено чи обмежено або яка становить загрозу життю чи здоров'ю такої особи або інших осіб.

Відповідно до ч.3 ст.34 Закону України «Про Національну поліцію» поверхнева перевірка здійснюється поліцейським відповідної статі. У невідкладних випадках поверхневу перевірку може здійснити будь-який поліцейський лише з використанням спеціального приладу або засобу.

Згідно з ч.ч.5, 6 вказаної статті Закону України «Про Національну поліцію» поверхнева перевірка речі або транспортного засобу здійснюється шляхом візуального огляду речі та/або транспортного засобу або візуального огляду салону та багажника транспортного засобу. Під час поверхневої перевірки речі або транспортного засобу особа повинна самостійно показати поліцейському вміст особистих речей чи транспортного засобу.

Згідно показів свідків, яких було допитано в суді першої інстанції, встановлено, що поліцейські жіночої статі залучалися для забезпечення публічної безпеки і порядку під час проведення вищевказаного заходу, проте на час проведення поверхневої перевірки поліцейськими громадян для пропуску до публічного заходу, присутність поліцейських жіночої статі не була забезпечена.

Крім того, судом апеляційної інстанції додатково було досліджено відеозапис ходу поверхневої перевірки позивачем осіб, які виявили бажання взяти участь у громадських слуханнях, з якого вбачається, що ОСОБА_2 проводив поверхневу перевірку, в тому числі ОСОБА_4, лише з використанням спеціального засобу - металошукача.

В зв'язку з встановленими обставинами справи, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність протиправності у діях позивача, оскільки мав місце саме невідкладний випадок необхідності проведення поверхневої перевірки, оскільки, як було зазначено вище, поліцейські жіночої статі під час проведення поверхневої перевірки поліцейськими громадян, зокрема ОСОБА_4, були відсутні. При цьому, остання, згідно плану проведення, повинна була виступати перед громадою села з роз'ясненням щодо об'єднання в об'єднану територіальну громаду. Колегія суддів повторно зауважує, що поверхнева перевірка ОСОБА_4 була здійснена з використанням спеціального засобу - металошукача, жодного тактильного контакту між позивачем та гр. ОСОБА_4 не було. Вміст своєї сумки гр. ОСОБА_4 показувала особисто.

Отже, дії позивача були спрямовані на забезпечення публічної безпеки і порядку під час проведення вказаного заходу.

При цьому, як було зазначено вище, частиною 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Проте, як встановлено колегією суддів та вбачається з матеріалів справи, відповідачем вказані чинники не враховувалися при застосуванні дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

Беручи до уваги викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 18.04.2018 № 1041 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Черкаського районного відділення Черкаського ВП ГУНП", у відповідності до якого, за порушення вимог п.3 ст.34 Закону України "Про Національну поліцію" ОСОБА_2 було оголошено сувору догану.

Згідно з ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції винесене з дотриманням норм процесуального та матеріального права, судом встановлено всі обставини, що мають значення для справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв'язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддяО.А. Губська

СуддяА.Б. Парінов

СуддяО.О. Беспалов

Повне судове рішення складено 28.02.2019