Справа № 2340/3871/18
Суддя: В.В. Гаращенко
Дата ухвалення: 2018-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2018 року справа № 2340/3871/18

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Гаращенка В.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Дорошенко Л.В.,

представника позивача: ОСОБА_1 за довіреністю, представника відповідача: ОСОБА_2 за довіреністю,

розглянувши за правилами загального позовного провадження в місті Черкаси адміністративну справу за позовом приватного підприємства «Ліпона» до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Ліпона» звернулось до суду з позовною заявою до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради, в якій просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення на ПП «Ліпона» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.09.2018 №36.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем надіслано повідомлення про проведення перевірки датоване 10.08.2018 (лист №80 від 10.08.2018), про те, що з 10.08.2018 по 23.08.2018 планується проведення позапланової перевірки, яке отримано вже під час проведення перевірки 14.08.2018. Крім того у листі-повідомленні не зазначено який її перелік/обсяг документації має бути надано позивачем, зважаючи на документи, що вже були надані уповноваженим особам управління та досліджені ними за попередніх перевірок, зокрема, у лютому 2018 року.

Із сукупного аналізу положень законодавства вбачається, що під час проведення будівельних робіт вся документація, що стосується будівництва, починаючи із дозвільної та закінчуючи виробничою зберігається, використовується та навіть створюється, заповнюється на обєкті будівництва (наприклад, журнали робіт, відповідні акти прихованих робіт тощо) такими учасниками будівництва як підрядна організація, технічний та авторський нагляд. Замовнику будівництва, тобто позивачеві, виконавча документація передається лише після завершення будівництва, тому вимога щодо надання документації поза обєктом будівництва, адресована замовникові будівництва є некоректною та суперечить нормам законодавства.

Позивач зазначає, що присутність під час перевірки субєкта містобудування є правом, а не обовязком суб'єкта містобудування, вона не може бути кваліфікована як недопуск до обєкта перевірки. Тобто відсутній факт недопуску на обєкт будівництва, а отже, відсутній склад правопорушення, що передбачений п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

На думку позивача, відсутність під час візиту інспектора на об'єктах представника ПП «Ліпона» (хоча представник позивача також перебував на даному обєкті до 13.00 години 23.08.2018) жодним чином не могла перешкодити здійсненню перевірки об'єкта будівництва, який міг бути оглянутий і без його участі.

Щодо надання документів, то листом від 15.08.2018 позивач повідомив відповідача щодо зберігання документації безпосередньо на обєкті будівництва, але інспектор, що проводив перевірку, не звертався до працівників будівництва, в тому числі до виконроба з вимогою надати їх, про що свідчить зміст доповідної записки ОСОБА_3

На підставі наведеного, позивач вважає, що оскаржена постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

В судовому засіданні представник позивача підтримала заявлений позов та просила його задовольнити.

У відзиві на адміністративний позов та в судовому засіданні представник відповідача просила в його задоволенні відмовити повністю, посилаючись на ту обставину, що для проведення позапланового заходу посадовими особами відповідача здійснено вихід на об'єкт перевірки «Будівництво житлово- громадського комплексу» за адресою: м. Черкаси, вул. Героїв Дніпра, 53/1 щодо дотримання субєктом містобудування ПП «Ліпона» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

10.08.2018 на об'єкті перевірки виконробу ОСОБА_4 пред'явлено службове посвідчення та надано направлення для проведення позапланового заходу від 10.08.2018 №110, з яким він ознайомився, про що свідчить його підпис на направленні. Документ, що підтверджує повноваження для представництва інтересів ПП «Ліпона» на перевірці ОСОБА_4 не надав.

Позивач належним чином повідомлений про проведення перевірки, проте керівник або уповноважена особа на перевірку не зявилися необхідних документів для перевірки не надано, тому надати направлення, копію направлення та підстави перевірки не було можливості.

16.08.2018 на адресу ПП «Ліпона» повторно надіслано повідомлення про проведення перевірки з 10.08.2018 по 23.08.2018, запропоновано:

- 23.08.2018 о 12 год. 00 хв. на об'єкті будівництва по вул. Героїв Дніпра, 53/1, м. Черкаси забезпечити присутність уповноваженого представника, під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю спеціалістами управління для складання матеріалів перевірки;

- надати до управління документи, необхідні для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Наведене повідомлення ПП «Ліпона» отримало 17.08.2018, однак уповноваженого представника на об'єкті перевірки не забезпечено та не надано документів необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Щодо отримання документів у ТОВ «Будівельно-монтажне управління-11» представник відповідача зазначив, що замовником будівництва є ПП «Ліпона». Документів підтверджуючих, що уповноваженим представником на даній перевірці є ТОВ «Будівельно-монтажне управління-11» на перевірку не надані.

Припис №26 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил винесений 23.08.2018 із зазначення терміну щодо виконання припису до 06.09.2018 та переліком необхідних документів для проведення перевірки, а саме: проектну, виробничо-виконавчу та правовстановлюючу документацію, надісланий позивачу разом з матеріалами перевірки та отриманий ним. Отже твердження позивача щодо відсутності наданої управлінням інформації про необхідну документацію для проведення перевірки є безпідставними.

Оскільки керівник або уповноважена особа ПП «Ліпона», яка повідомлена про проведення перевірки, на перевірку не з'явились, складені відповідні матеріали про не допуск до проведення перевірки.

У відповіді на відзив представник позивача зазначила, що в розумінні п. 12 Порядку №553 належним повідомленням про проведення перевірки є надіслане рекомендованим листом та/або електронною поштою або вручене особисто під розписку керівнику субєкта містобудування чи його уповноваженій особі повідомлення із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Таким чином, лише у випадку належного повідомлення субєкта містобудування про проведення перевірки є можливим забезпечення участі субєктів містобудування (їх представників) під час проведення перевірки, а також встановлення факту недопуску до проведення перевірки.

Повідомлення про проведення перевірки складено та направлено 10.08.2018 о 15.42 год., тобто в день, коли перевірка вже розпочалась і за твердженням відповідача здійснений вихід на будівельний майданчик та встановлений факт недопуску на перевірку, а вручене позивачеві повідомлення про перевірку лише 14.08.2018 близько 16 год. Зважаючи на дане, ні директор ПП «Ліпона», ні інші представники підприємства фізично не могли прибути на обєкт будівництва 10 червня 2018 року, оскільки про проведення перевірки їм не було відомо.

Керуючись відомостями, викладеними у відзиві, представник позивача звернув увагу, що відповідач визнає про допуск до обєкту будівництва та підтверджує, що ніхто активних дій щодо недопуску перевіряючих на обєкт будівництва не чинив, оскільки заступником начальника управління ОСОБА_5 здійснено вихід на обєкт будівництва 10.08.2018 та предявлено направлення на перевірку, посвідчення виконробу ОСОБА_4, про що свідчить його підпис на направленні.

Що стосується направлення повторного повідомлення про проведення перевірки від 16.08.2018 №82 щодо необхідності зявитись на обєкті перевірки 23.08.2018 о 12.00, то як зазначив сам відповідач, позивач запрошувався вже для складання матеріалів перевірки.

Представник позивача зазначила, що до позову надані доповідні охоронця будмайданчику ОСОБА_6 та виконроба ОСОБА_7, які стверджують, що 23.08.2018 на будівельний майданчик представники відповідача зявились близько 15-16 години вечора, а не о 12.00, як зазначено у повідомлені. Хоча директор позивача перебував на будівельному майданчику у призначений час.

ОСОБА_4 не є працівником ТОВ «Будівельно-монтажне управління 11», тому ніяк не міг бути присутнім навіть як відповідальна особа підрядної організації.

Відсутність представників позивача не заважала представникам відповідача в рамках їх повноважень оглянути будівельний майданчик та будівельно-технічну документацію. Тим паче, що сам позивач у своєму листі від 15.08.2018 №8 повідомив про знаходження даної документації на будівельному майданчику, а не у нього особисто.

За твердженням представника позивача, санкція п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачає відповідальність за недопуск на обєкт будівництва, а не до перевірки чи ненадання документів.

На підставі наведеного представник позивача наполягала на задоволенні позову в повному обсязі.

Заслухавши пояснення учасників справи, повно, всебічно, обєктивно дослідивши надані у справі докази, надавши їм юридичну оцінку, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради (далі управління ДАБК) надійшло депутатське звернення народного депутата України ОСОБА_8 №1198п від 30.07.2018, в якому повідомляється, що на особистому прийомі надійшло звернення громадянина ОСОБА_9 щодо можливого незаконного будівництва по вул. Героїв Дніпра, 53/1, м. Черкаси. У депутатському зверненні висловлено прохання вжити заходів реагування в межах компетенції.

10.08.2018 на адресу ПП «Ліпона»: вул. Чкалова, буд. 15, м. Черкаси рекомендованим листом надіслано повідомлення про проведення позапланової перевірки у період з 10.08.2018 по 23.08.2018, яке отримано уповноваженою особою ПП «Ліпона» 14.08.2018.

16.08.2018 на адресу ПП «Ліпона» повторно надіслано повідомлення про проведення перевірки з 10.08.2018 по 23.08.2018 та запропоновано:

- 23.08.2018 о 12 год. 00 хв. на об'єкті будівництва по вул. Героїв Дніпра, 53/1, м. Черкаси забезпечити присутність уповноваженого представника, під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю спеціалістами управління для складання матеріалів перевірки;

- надати до управління документи, необхідні для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Судом встановлено, що відповідно до направлення №110 від 10.08.2018 та наказу №123 від 10.08.2018 проведення перевірки передбачено у період з 10.08.2018 по 23.08.2018.

На виконання наказу та направлення, для проведення позапланового заходу першим заступником начальника управління ДАБК Черкаської міської ради ОСОБА_5 та головним спеціалістом відділу контролю управління ОСОБА_10 здійснено вихід 10.08.2018 та 23.08.2018 на об'єкт перевірки «будівництво житлово-громадського комплексу» за адресою: вул. Героїв Дніпра, 53/1, м. Черкаси.

10.08.2018 на об'єкті перевірки громадянину ОСОБА_4 предявлено службове посвідчення та надано направлення на для проведення позапланового заходу від 10.08.2018 №110. Доказів наявності повноважень наведеної особи не представництво інтересів ПП «Ліпона» під час проведення позапланового заходу відповідач не перевіряв та в судове засідання не надав.

За результатами виходу для проведення перевірки першим заступником начальника управління ДАБК Черкаської міської ради ОСОБА_5 складено акт від 23.08.2018, яким зафіксовано, що керівник ПП «Ліпона» ОСОБА_11 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення позапланової перевірки.

На підставі акту перевірки ОСОБА_5 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №32 від 23.08.2018, яким зафіксовано наведене порушення та вказано, що недопуск посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення позапланової перевірки є порушенням п. 7 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; пп. 8 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №553 від 23.05.2011.

На підставі матеріалів перевірки начальником управління ДАБК Черкаської міської ради ОСОБА_12 прийнята постанова №36 від 06.09.2018 про накладення штрафу в сумі 55230 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої приватне підприємство «Ліпона» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: недопуск посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення позапланової перевірки.

Суд при вирішенні спору враховує приписи статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, добросовісно, розсудливо та безсторонньо, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Наведені норми процесуального закону вимагають перевірки рішення субєкта владних повноважень на відповідність зазначеним критеріям незалежно від доводів позивача та відповідача.

Вирішуючи питання про правомірність наведеної постанови відповідача, суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» 17 лютого 2011 року №3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Згідно ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За змістом п. 6 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Аналогічні підстави для проведення перевірки за зверненням фізичної особи містяться в абз. 5 ч. 1 ст. 6 Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року №877-V.

Разом з тим, абзацом 11 ч. 1 ст. 6 Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

З наведених норм Закону слідує висновок, що повторне проведення позапланового заходу контролю за тим самим фактом, що вже перевірений не допускається. При цьому, норми Закону повязують проведення перевірки за тим самим фактом і не містять вказівки щодо того самого субєкта звернення.

Як вбачається з матеріалів справи, посадовими особами відповідача проведеного декілька позапланових заходів контролю на вищевказаному обєкті будівництва, зокрема, у період з 28.02.2018 по 14.03.2018, у період з 29.03.2018 по 11.04.2018 та призначено позаплановий захід з 10.08.2018 по 23.08.2018, що є предметом спору у даній справі.

За результатами позапланового заходу контролю з 29.03.2018 по 11.04.2018, предметом якого були дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час здійснення будівельних робіт на обєкті будівництва за адресою: вул. Героїв Дніпра, 53/1, м. Черкаси, складено акт №42, яким не встановлено порушень законодавства про що свідчать відмітки у відповідних графах акту та зафіксовано, що будівельні роботи виконуються на підставі дозволу про початок виконання будівельних робіт, а для проведення перевірки надано необхідну документацію для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Суд приймає до уваги, що позаплановий захід, який є предметом спору у даній справі, також передбачав проведення перевірки з питань дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час здійснення будівельних робіт на обєкті будівництва за адресою: вул. Героїв Дніпра, 53/1, м. Черкаси.

Однак, на момент звернення ці обставини вже перевірені посадовими особами відповідача в межах попереднього позапланового заходу з дослідженням необхідної документації, на підставі якої виконуються будівельні роботи.

Отже, повторне проведення позапланової перевірки за фактом законності виконання будівельних робіт на вказаному обєкті прямо заборонено законом.

За таких обставин, посадові особи відповідача не мали права розпочинати проведення перевірки та складати акт про недопуск до її проведення, внаслідок встановленої законодавчої заборони проведення повторної позапланової перевірки.

Як наслідок, акт такої перевірки з викладеними у ньому висновками, є доказом, здобутим з порушенням закону, й не має юридичної значимості, а тому прийнята на його підставі постанова не може бути визнана правомірною.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21 лютого 2018 року у справі №821/371/17.

Щодо порушення порядку проведення перевірки суд зазначає, що у відповідності до ч. 11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V плановий чи позаплановий захід щодо суб'єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до абз. 11 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі Порядок №553) під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

З наведених норм закону слідує висновок, що до початку проведення позапланового заходу керівник юридичної особи або уповноважена ним особа мають бути повідомлені про підстави проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Разом з тим, повідомлення про проведення позапланового заходу №80 від 10.08.2018 направлено відповідачем 10.08.2018 та в цей же день розпочато проведення позапланового заходу.

Зважаючи на відсутність законодавчо встановленого обовязку замовника будівництва постійно перебувати на обєкті будівництва, останній фізично не міг забезпечити присутність свого представника 10.08.2018, тому здійснений інспекторами вихід для проведення перевірки 10.08.2018 не може вважатись правомірним. Більш того, вручення направлення особі, яка представилась ОСОБА_4 не може вважатись належним доказом повідомлення про підстави проведення перевірки, оскільки позивач заперечує будь-яке відношення даної особи до ПП «Ліпона», а відповідач доказів повноважень названої особи не перевірив та в судове засідання не надав.

Суд також приймає до уваги, що повідомлення про проведення перевірки отримано ПП «Ліпона» 14.08.2018 та на наступний день 15.08.2018 позивач повідомив відповідача листом №8 від 15.08.2018 про неможливість забезпечити участь свого представника у проведенні перевірки станом на 10.08.2018, внаслідок отримання повідомлення про проведення перевірки після дати її початку.

Крім того позивач зазначив, що документи на підставі яких здійснюється будівництво обєкта вже надавались відповідачу та просив повідомити перелік документів, які необхідно надати.

Відповідач повторно направив позивачу повідомлення №82 від 16.08.2018 про проведення перевірки, в якому вказав про необхідність присутності представника ПП «Ліпона» на обєкті перевірки 23.08.2018 о 12 год. 00 хв. Вказане повідомлення вручене позивачу 17.08.2018.

Суд вважає непереконливими доводи відповідача щодо відсутності представників ПП «Ліпона» на обєкті перевірки 23.08.2018 о 12 год. 00 хв., оскільки згідно наданих посадовими особами організації ТОВ «Будівельно-монтажне управління 11», яка виконує функції підрядника на обєкті, зокрема охоронця ОСОБА_6 та виконроба ОСОБА_7, на обєкт будівництва 23.08.2018 близько 15 год. прибув представник архітектурно-будівельного контролю, який на будівельному майданчику розглядав будівництво.

Тобто, у призначений час о 12 год. 00 хв. перевіряючі на обєкт будівництва не прибули, що вказує на безпідставність твердження відповідача щодо неявки на обєкт будівництва представника ПП «Ліпона» та ненадання до перевірки необхідних документів.

Суд одночасно погоджується з доводами позивача, що відповідач мав у своєму розпорядженні документи, необхідні для проведення перевірки, оскільки останні надавались відповідачу під час проведення попередніх перевірок.

З оскарженої постанови вбачається, що позивача притягнуто до відповідальності за недопуск посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки на підставі п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 №208/94-ВР.

У відповідності до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В контексті наведених вимог закону, суд зазначає, що відповідальність суб'єкта містобудування наступає за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва.

За даними акту від 23.08.2018 недопущення посадових осіб відповідача до перевірки здійснив директор ПП «Ліпона» ОСОБА_11

Разом з тим, на переконання суду, свідченням недопущення до проведення перевірки є вчинення активних дій або ж створення перешкод для проведення перевірки, як то відсутність доступу до обєкта будівництва чи відмова в наданні такого доступу.

Однак, в даному випадку доступ на обєкт будівництва є вільним, про що свідчать фотознімки з місця проведення перевірки, надані самим відповідачем. Також можливість безперешкодного доступу на обєкт будівництва підтверджено вищенаведеними поясненнями охоронця ОСОБА_6 та виконроба ОСОБА_7, які вказали, що перевіряючий оглядав обєкт будівництва за адресою: вул. Героїв Дніпра, 53/1, м. Черкаси.

Доводи відповідача щодо недопущення до проведення перевірки зводяться до того, що директор ПП «Ліпона» ОСОБА_11 не забезпечив явку представників ПП «Ліпона» на обєкт перевірки, але дана обставина не вказує на вчинення даного порушення, оскільки присутність під час проведення перевірки є правом, а не обовязком субєкта містобудування. Відсутність документів у відповідача спростовано тією обставиною, що вони надавались під час проведення попередніх перевірок.

Більш того акт про недопущення до проведення перевірки складений одноособово ОСОБА_5, тоді як для проведення перевірки направлено двох перевіряючих заступника начальника управління ДАБК Черкаської міської ради ОСОБА_13 та головного спеціаліста відділу контролю управління ОСОБА_10

В свою чергу, форма акту передбачає необхідність залучення свідків для підтвердження факту недопуску, які не залучені під час його складення. Отже, даний акт не може обєктивно підтверджувати недопущення вищевказаних перевіряючих до проведення перевірки.

З огляду на вказані обставини, дослідженими в судовому засіданні доказами в їх сукупності підтверджено обґрунтованість доводів позивача щодо незаконності прийняття постанови від 06.09.2018 №36 про накладення на ПП «Ліпона» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Щодо решти аргументів сторін, суд звертає увагу, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Підсумовуючи наведене, суд зазначає, що в ході судового розгляду справи не знайшли свого підтвердження посилання відповідача про законність оскарженої постанови, а тому виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України сплачені позивачем судові витрати слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 72, 76, 90, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення на приватне підприємство «Ліпона» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №36 від 06.09.2018.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державного архітектурно- будівельного контролю Черкаської міської ради (18000, м. Черкаси, вул. Б.Вишневенького, 36, ) на користь приватного підприємства «Ліпона» (18030, м. Черкаси, вул. Татинецька, 15, ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана з врахуванням особливостей закріплених п. 15.5 Перехідних положень КАС України протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення виготовлено 22 січня 2019 року.

Суддя В.В. Гаращенко