Справа № 826/7419/18
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2019-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/7419/18 Суддя (судді) першої інстанції: Шрамко Ю.Т.
Суддя-доповідач - Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Карпушової О.В., Степанюка А.Г.,

за участю: секретаря Мідянки А.А.,

представника позивача Дроботько О.В.,

представника відповідача Косинської О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 жовтня 2018 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «Архібуд-дизайн» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування припису і постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «Архібуд-дизайн» звернулося до суду з даним позовом, в якому просить визнати протиправними та скасувати припис відповідача від 19.04. 2018 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та постанову №53/18/10/26-5/2604/02/2 від 26.04.2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувані припис та постанова прийняті відповідачем на підставі висновків, зроблених за результатами перевірки позивача, які не відповідають фактичним обставинам, при цьому, перевірка проведена з порушенням вимог законодавства. Вказані порушення не підтверджуються належними доказами та не можуть бути підставою для накладення штрафу, в той час, як ним надано належні докази відсутності порушень з його боку норм чинного законодавства, також, стверджує про недотримання відповідачем порядку проведення перевірки.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 жовтня 2018 року адміністративний позов задоволено, при цьому суд першої інстанції вказав про помилковість висновків акта перевірки відносно того, що проектна документація «Будівництво навчально-житлового комплексу на АДРЕСА_1» розроблена ПП «Архібуд-Дизайн» з порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та відхиленнями від вихідних даних, а тому оскаржувані припис та постанова є протиправними та підлягають скасуванню. Суд першої інстанції дійшов до висновку, що відповідачем на надано належних доказів наявності порушень норм законодавства з боку позивача, натомість позивачем спростовано викладені в акті обставини.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Апелянт вважає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необґрунтованим, та таким, що прийняте з порушенням норм матеріального і процесуального права, висновки суду не відповідають дійсності. Наголошує, що перевірка здійснювалась на підставі звернення фізичної особи про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної документації, при цьому, позивачем було отримано направлення, а також були наявні обґрунтовані підстави для продовження перевірки, тобто, процедуру було дотримано.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому останній наводить доводи на спростування викладених в апеляційній скарзі обставин, зазначає про обґрунтованість висновків суду першої інстанції та просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом першої інстанції установлено і підтверджується матеріалами справи, що з 02 по 16 квітня 2018 року та з 18 по 19 квітня 2018 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві ДАБІ України на підставі наказів про проведення позапланової перевірки від 19 березня 2018 року №70 та від 18 квітня 2018 року №99, направлень для проведення планового (позапланового) заходу від 19 березня 2018 року та від 18 квітня 2018 року, проведено позапланову перевірку дотримання замовником (НТУ «КПІ ім. І. Сікорського»), підрядником (ТОВ «Трест КМБ-3»), генеральним проектувальником (ПП «Архібуд-Дизайн»), експертною організацією (ТОВ «Укрдержбудекспертиза»), експертом (ОСОБА_5), особою, яка здійснює авторський нагляд (ОСОБА_6.) та особою, яка здійснює технічний нагляд (ОСОБА_7.), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті «Будівництво навчально-житлового комплексу на АДРЕСА_1», за результатами якої Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві ДАБІ України 19.04.2018 складено акт №б/н.

Відповідно до акта перевірки, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві ДАБІ України встановлено порушення ПП «Архібуд-Дизайн» вимог ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року №687-XIV, ч. 2 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI, п. 4.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», п. 5.10 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки і споруди», п. 5.19 таб. 5.5 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень», п. 3.16 таб. 3.2 ДБН 360-90** «Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме, проектна документація «Будівництво навчально-житлового комплексу на АДРЕСА_1» розроблена ПП «Архібуд-Дизайн» з порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та відхиленнями від вихідних даних, а саме:

- майданчик для господарських цілей №17 (згідно плану благоустрою та озеленення, том 1, арк. 4) розміщений поза межами земельної ділянки на які отримані містобудівні умови та обмеження від 16 вересня 2012 року №3976/0/18-1-009-12 на вул. Польовій, 38 у Солом'янському районі м. Києва з цього слідує, що даний господарський майданчик не може враховуватися до загальної запроектованої площі господарських майданчиків, отже не забезпечена їх площа та не виконано абз. 5 п. 5 містобудівних умов та обмежень;

- не враховано абз. 5 п. 5 містобудівних умов та обмежень, оскільки об'єкт будівництва не забезпечений майданчиками для вигулу собак;

- проектом не передбачено влаштування сміттєпроводу;

- для постійного зберігання автомобілів запроектовано 177 машиномісць, має бути згідно розрахунку не менше 364.

19.04.2018 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві ДАБІ України, у зв'язку із встановленням вказаних вище порушень, складено припис, яким зобов'язано ПП «Архібуд-Дизайн» у термін до 21.05.2018 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку.

Крім того, 26.04.2018 на підставі Акта перевірки та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.04.2018 року, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві ДАБІ України прийнято оскаржувану постанову, якою ПП «Архібуд-Дизайн» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР, та накладено на позивача штраф у сумі 158580,00 грн.

Позивач, вважаючи вищевказані припис та постанову протиправними, звернувся за захистом порушених прав та інтересів до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.ч.1,2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач як суб'єкт владних повноважень не довів суду правомірність своїх дій та рішень, з чим погоджується колегія суддів з огляду на наступне.

Так, відповідно до ч.ч. 1,2 ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно до ч.1 ст.13 до уповноважених органів містобудування та архітектури належать: центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань архітектури; структурні підрозділи обласних, районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій з питань архітектури; виконавчі органи сільських, селищних, міських рад з питань архітектури.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

У такому разі, перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб'єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Так, з матеріалів справи вбачається, що спірна перевірка призначена у зв'язку із надходженням до відповідача звернення ОСОБА_9 від 10.03.2018 року, в якому останній просив перевірити виконання в належні строки будівництва по АДРЕСА_1, оскільки будівництво має ознаки сповільнення виконання обов'язків перед інвесторами та перекладання на паралельне будівництво коштів інвесторів.

Разом з тим, відповідачем, в порушення вимог ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», проведено перевірку не з питань, викладених у зверненні ОСОБА_9, а з приводу дотримання на об'єкті будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. При цьому, з акта перевірки не вбачається, що під час такої перевірки досліджувалися питання, викладені у зверненні ОСОБА_9 від 10.03.2018 року, при цьому, із самого звернення вбачається, що в ньому не ставилось питання, щодо порушення суб'єктом містобудування - вимог містобудівного законодавства, не наведено обґрунтованих порушень суб'єктом господарювання, не зазначено, які саме обставини порушують його права чи законні інтереси.

Апелянт наголошує, що відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Проте, колегія суддів не приймає доводи апелянта щодо дотримання строків проведення перевірки з посиланням на вищевказану норму, оскільки матеріали справи не містять доказів направлення та отримання позивачем додаткового рішення про продовження строків перевірки.

З матеріалів справи вбачається, що 28 березня 2012 року Головним управлінням містобудування та архітектури надано замовнику будівництва (НТУУ «КПІ») Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки вул. Польова, 38, Солом'янський район, в якому в абз. 5 п. 5 розділу «Містобудівні умови та обмеження» передбачено планувальні обмеження (зони охорони пам'яток культурної спадщини, зони охоронюваного ландшафту, межі історичних ареалів, прибережні захисні смуги, санітарно-захисні та інші охоронювані зони), зокрема, - передбачити організацію майданчиків: місць відпочинку дорослих та дітей, господарського, спортивного та інших, відповідно до табл. 3.2 п. 3.16 ДБН 360-92**.

Наказом Державного комітету України у справах містобудування і архітектури від 17 квітня 1992 року №44 затверджено Державні будівельні норми «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень «ДБН 360-92**, відповідно до п. 3.16 яких при проектуванні житлової забудови слід передбачати розміщення майданчиків, розмір яких і відстані від них до житлових і громадських будинків треба приймати не менші ніж у таблиці 3.2, згідно якої визначено наступні питомі розміри майданчиків (кв.м на 1 люд.): для господарських цілей - 0,3; для вигулу собак - 0,3; для стоянки автомашин - 0,8.

11 січня 2016 року НТУУ «КПІ» затверджено Завдання на проектування (коригування стадії «Проект») «Будівництво навчально-житлового комплексу по вул. Польовій, 38 у Солом'янському районі м. Києва», згідно якого генеральною проектною організацією визначено ПП «Архібуд-Дизайн».

Відповідно до експертних звітів щодо розгляду проектної документації за коригування проекту «Будівництво навчально-житлового комплексу по вул. Польовій, 38 у Солом'янському районі м. Києва» від 15 березня 2016 року №3-052-15-ЕП/КО та щодо розгляду проектної документації за коригування 2К проекту «Будівництво навчально-житлового комплексу по вул. Польовій, 38 у Солом'янському районі м. Києва» від 14 листопада 2017 року №3-291-17-ЕП/КО, за результатами розгляду проектної документації і зняття зауважень встановлено, що зазначена документація розроблена відповідно до вихідних даних на проектування з дотриманням вимог до міцності, надійності та довговічності об'єкта будівництва, його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо доступності осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, охорони праці, екології, пожежної та техногенної безпеки, енергозбереження і може бути затверджена в установленому порядку з такими технічними показниками.

При цьому, в матеріалах справи наявні копії листів НТУУ «КПІ»:

- від 11 січня 2016 року №11/01/16-1, в якому НТУУ «КПІ» повідомлено про надання 180 машиномісць на відкритих автостоянках, що розташовані в зоні пішохідної доступності до об'єкту з 17:00 до 9:00, та в вихідні і святкові дні для розміщення автомобілів мешканців житлового будинку, що проектується за адресою м. Київ, Польова 38;

- від 29 лютого 2016 року №0600/194, в якому повідомлено ПП «Архібуд-Дизайн», що приймаючи до уваги те, що в п. 5.10 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки» не внесені відповідні зміни, які планувалися в листі Мінрегіонбуду від 22 лютого 2012 року за №7/14-2837 та враховуючи, що прийнято рішення об'єкт «Будівництво навчально-житлового комплексу на АДРЕСА_1» не оснащувати сміттєпроводом, замовник бере на себе відповідальність за можливі наслідки порушення норм та гарантує сприяння проектувальнику у захисті прийнятих проектних рішень, а також, погоджено розташування майданчика вигулу собак на земельній ділянці зі східного боку РП, ТП, яка знаходиться у постійному користуванні НТУУ «КПІ».

Так, відповідно до п. 5.10 Державних будівельних норм України «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення» ДБН В.2.2-15-2005, затверджених наказом Державного комітету України з будівництва та архітектури від 18 травня 2005 року №80, сміттєпроводи слід передбачати: а) у житлових будинках і гуртожитках з позначкою підлоги верхнього поверху 11,2 м (п'ять поверхів) і більше; б) у житлових будинках для осіб похилого віку та сімей з інвалідами відповідно 8 м (чотири поверхи) і більше та 3 м (два поверхи) і більше.

Згідно з п. 2.17 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, затверджених наказом Міністерства охорони здоров'я України від 17 березня 2011 року №145, у житлових будинках, що будуються висотою 5 поверхів і вище, може бути влаштовано сміттєпроводи відповідно до вимог державних будівельних норм та державних стандартів.

Дозволяється проектувати та будувати житлові будинки без улаштування сміттєпроводів у разі проведення оброблення (перероблення) побутових відходів шляхом обладнання всіх квартир утилізаторами (подрібнювачами) залишків харчових продуктів та влаштування окремого технічного ліфту для перевезення твердих відходів.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що в межах спірних правовідносин господарський майданчик для сушки білизни розміщений за нормованої відстані від вікон будинку та примикає до межі ділянки проектування. Майданчик розміщений на земельній ділянці, яка знаходиться у постійному користуванні замовника, та на кресленні ГП2 узгоджене це розміщення. Розміщення майданчика для вигулу собак узгоджено листом замовника від 29 лютого 2016 року за №0600/194, а також повністю покрито потребу у місцях зберігання транспорту.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо помилковості посилання відповідача на порушення позивачем вимог п. 5.19 таб. 5.5 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень», оскільки вимоги даного пункту поширюються на ландшафтно-рекреаційну територію та стосуються розмірів стоянок автомашин, які розміщуються біля меж зон короткочасного відпочинку, проте, в матеріалах справи відсутні належні докази наявності в межах спірних правовідносин ландшафтно-рекреаційних територій, в т.ч. зон короткочасного відпочинку, а також, щодо безпідставності посилань відповідача на порушення ПП «Архібуд-Дизайн» вимог п. 3.16 таб. 3.2 ДБН 360-90** «Планування і забудова міських і сільських поселень», згідно якого «при проектуванні житлової забудови слід передбачати розміщення майданчиків, розмір яких і відстані від них до житлових і громадських будинків треба приймати не менші ніж у таблиці 3.2», оскільки в чому саме полягають такі порушення відповідачем не зазначено, а судом не встановлено, крім того, як зазначив позивач, та не спростовано відповідачем, у проекті майданчики передбачені з відстанню до них не менше, чим визначено таблицею 3.2, що вказує на дотримання позивачем відповідних норм.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про правильність висновків суду першої інстанції, що викладені в акті перевірки порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та щодо відхилення від вихідних даних, є необґрунтованими, не підтвердженими належними доказами.

Отже, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і не підлягає скасуванню.

Таким чином, проаналізувавши ці та всі інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують правильності висновків суду першої інстанції.

При цьому, у рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Відповідно до ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 жовтня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 28.02.2019.

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Карпушова

А.Г. Степанюк