Справа № 260/250/19
Суддя: Калинич Я. М.
Дата ухвалення: 2019-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 березня 2019 рокум. Ужгород№ 260/250/19

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Калинич Ярослава Михайлівна, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовом управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області до ПРАТ «ЗАКАРПАТТЯЛАДА» про зобов'язання суб'єкта господарювання забезпечити допуск до здійснення заходів державного нагляду (контролю), -

В С Т А Н О В И Л А:

Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовною заявою до ПРАТ «ЗАКАРПАТТЯЛАДА», якою просить суд зобов'язати ПРАТ «ЗАКАРПАТТЯЛАДА» (керівника суб'єкта господарювання) забезпечити допуск управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області до здійснення у його присутності перевірки стану додержання (виконання) вимог законодавства у сфері (з питань) цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки на об'єкті ПРАТ «ЗАКАРПАТТЯЛАДА», згідно дозволу, яким є дане рішення.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.161 КАС України з наступних підстав.

Частиною 3 статті 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно ст.1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет на 2019 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2019 року становить 1921 грн.

Пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову: немайнового характеру, який подано юридичною особою, справляється судовий збір у 1 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб; майнового характеру, який подано юридичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, позивач заявив одну вимогу немайнового характеру.

Відтак позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 1921,00 грн. за подання адміністративного позову немайнового характеру.

Для сплати судового збору для звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлено наступні платіжні реквізити: отримувач коштів: УК у м. Ужгороді, 22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38015610, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача: 4005; код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;_______________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків-фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назви установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду де розглядається справа).

Наведені обставини свідчать про невідповідність позовної заяви вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до статті 161 частини 1 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Відповідно до статті 161 частини 2 КАС України, суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

З аналізу вказаної норми вбачається, що позивач - суб'єкт владних повноважень зобов'язаний надати суду доказ, на підставі якого можна зробити висновок, що відповідачеві надіслано саме цю позовну заяву, яка подана до суду та саме ці додатки, які додані позивачем до цієї позовної заяви.

З матеріалів заяви вбачається, що на підтвердження факту надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів позивач надав лише фіскальний чек ПАТ «Укрпошта» ВПЗ Ужгород від 28.02.2019 про оплату послуг поштового зв'язку.

Відповідно до абзаців 25, 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, визначено, що реєстроване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку. Документом, який підтверджує надання послуг поштового зв'язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв'язку.

З аналізу зазначеної норми слідує, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового зв'язку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Відтак наданий позивачем фіскальний чек Укрпошти від 28.02.2019 року не може бути належним доказом відправлення заяви із додатками відповідачу.

Водночас вміст поштового відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв'язку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Таким чином, належним доказом надіслання суб'єктом владних повноважень відповідачу у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладення з відбитком календарного штемпеля відділення поштового зв'язку разом з розрахунковим документом.

Крім того, будь-яким іншим доказом може бути письмове підтвердження відповідача про отримання копії заяви і доданих до неї документів (розписка, штамп про отримання тощо).

За таких обставин суд не може встановити, що саме було надіслано відповідачу, а тому з цих підстав, суд залишає позовну заяву руху.

Відповідно до статті 169 частини 1 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду оригінал доказу сплати судового збору згідно ставок, передбачених Законом України «Про судовий збір» за подання адміністративного позову та належний доказ надіслання копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 169, 243, 248 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області до ПРАТ «ЗАКАРПАТТЯЛАДА» про зобов'язання суб'єкта господарювання забезпечити допуск до здійснення заходів державного нагляду (контролю) - залишити без руху.

Надати управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Я.М. Калинич