Справа № 2140/1454/18
Суддя: Бойко А.В.
Дата ухвалення: 2019-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2019 р.м.ОдесаСправа № 2140/1454/18

Головуючий в 1 інстанції: Гомельчук С.В.

Дата і місце ухвалення: 17.10.2018р., м. Херсон

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого - судді : Бойка А.В.,

суддів: Осіпова Ю.В.,

Шевчук О.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційні скарги приватного підприємства "Торговий дім "Джерела" та Державної фіскальної служби України на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2018 року по справі за позовом приватного підприємства "Торговий дім "Джерела" до Державної фіскальної служби України про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

24.07.2018 року приватне підприємство "Торговий дім "Джерела" звернулось до суду першої інстанції з адміністративним позовом до Державної фіскальної служби України, в якому просило:

- визнати протиправними дії відповідача щодо зупинення реєстрації податкових накладних складених позивачем та направлених для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: від 30 квітня 2018 року за №№ 12, 18, 37, 48, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59; від 10 травня 2018 року №№1, 2; від 11 травня 2018 року № 3;

- зобов'язати відповідача зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних вказані податкові накладні;

- стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір в сумі 1762,00 грн.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2018 року позов задоволено частково.

Визнано протиправними дії Державної фіскальної служби України щодо зупинення реєстрації податкових накладних приватного підприємства "Торговий дім "Джерела", направлених для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних за №№ 12, 18, 37, 48, 52-59; від 10 травня 2018 року №№ 1, 2; від 11 травня 2018 року № 3.

У задоволенні вимоги щодо зобов'язання Державної фіскальної служби України зареєструвати вказані податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних, відмовлено.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з Державної фіскальної служби України на користь приватного підприємства "Торговий дім "Джерела" судовий збір в сумі 881,00 грн., шляхом безспірного списання.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, 16.11.2018 року Державною фіскальною службою України було подано апеляційну скаргу, в якій апелянт посилався на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права неповне з'ясування обставин по справі.

Апелянт зазначив, що реєстрація податкових накладних позивача зупинена по тій причині, що податкова накладна відповідає вимогам Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Відповідач вважає, що зупинення реєстрації податкових накладних є правомірним, тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог в цій частині.

З огляду на зазначене Державна фіскальна служба України просить скасувати рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2018 року та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позовних вимог.

22.11.2018 року приватне підприємство "Торговий дім "Джерела" також подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просило скасувати судове рішення та прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Апелянт зазначив, що відсутність рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкових накладних, так само як і нереалізація позивачем свого права на подання до контролюючого органу документів на підтвердження господарських операцій, за наслідкам яких складені податкові накладні, реєстрація яких була зупинена, не може бути підставою для відмови у позовній вимозі про зобов'язання зареєструвати податкові накладні. Апелянт вважає, що задоволення судом вимоги про визнання протиправними дій щодо зупинення цих податкових накладних вже є достатньою підставою для належного та ефективного захисту прав позивача шляхом задоволення вимоги про зобов'язання зареєструвати податкові накладні.

Враховуючи викладене, позивач просить скасувати рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2018 року та прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог.

Справу розглянуто в порядку письмового провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга Державної фіскальної служби України не підлягає задоволенню, а апеляційна скарга приватного підприємства "Торговий дім "Джерела" підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ПП "Торговий дім "Джерела" зареєстроване як юридична особа 26 липня 2002 року та з 05 серпня 2002 року перебуває на обліку в Херсонській ОДПІ Головного управління ДФС у Херсонській області. Підприємство є платником єдиного внеску.

15 травня 2018 року та 22 травня 2018 року позивачем, на виконання вимог ст. 201 Податкового кодексу України, було направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних наступні податкові накладні: від 30 квітня 2018 року за №№ 12, 18, 37, 48, 52-59; від 10 травня 2018 року №№1, 2; від 11 травня 2018 року №3.

У дні надіслання вказаних податкових накладних для реєстрації на електронну адресу позивача надійшли квитанції від 15 та 22 травня 2018 року про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, зі змісту яких вбачається, що реєстрацію зазначених вище податкових накладних зупинено, так як накладні відповідають вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

Позивачу було запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН.

Не погоджуючись з діями ДФС щодо зупинення реєстрації зазначених вище податкових накладних, позивач звернувся до суду першої інстанції з позовом про визнання вказаних дій відповідача протиправними та зобов'язання зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних вказані податкові накладні.

Частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач, не зареєструвавши податкові накладні, які підлягають реєстрації без проведення моніторингу, порушив порядок реєстрації податкових накладних, який визначено розділом 2 Порядку № 117. Що стосується вимог про зобов'язання відповідача зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних вказані податкові накладні, суд першої інстанції дійшов висновку про передчасність заявлення вказаної вимоги, з огляду на те, що комісією контролюючого органу не приймалось рішення, визначене п. 20 Порядку № 117.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції частково погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне:

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

При цьому, пунктом 201.16 ст. 201 ПК України визначено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 5 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (далі - Порядок №1246) податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно п. 11 Порядку № 1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Відповідно до п. 12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов'язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція) (пункт 13 Порядку № 1246).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Згідно п. 17 Порядку № 1246 у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

В свою чергу, механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 (далі - Порядок № 117).

Судом першої інстанції вірно зазначено, що відповідно до п. 3 Порядку № 117 податкові накладні/розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:

- податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;

- обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

- одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D>0,03, Р<РмЧ1,4, де:

D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T;

S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами;

T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування;

P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування;

Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування.

Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

У пункті 4 Порядку № 117 визначено, що у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі.

Податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку (п. 5 Порядку № 117).

Згідно пунктів 6, 7 Порядку № 117 у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Пунктом 10 Порядку № 117 встановлено, що критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

У поданому відзиві на позовну заяву податковий орган посилався на те, що позивач має низькі показники «D» та «P», внаслідок чого податкові накладні підлягали автоматизованому моніторингу (про що було зазначено у квитанціях про зупинення реєстрації).

Також, податковий орган зазначив, що податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам податкової історії платника податку.

В даному випадку реєстрація податкових накладних позивача була зупинена по причині того, що податкові накладні відповідають вимогам п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

Листом від 21.03.2018 року № 959/99-99-07-18 Державна фіскальна служба України визначила Критерії ризиковості платника податку.

П.п. 1.6 п. 1 Критеріїв встановлено, що комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб'єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Колегія суддів звертає увагу на те, що Критерії ризиковості платника податку визначені Листом ДФС України від 21.03.2018 року № 959/99-99-07- 18, який не є нормативно-правовим актом.

У поданому відзиві відповідач зазначив, що висновок про відповідність податкових накладних вимогам п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податків зроблено у зв'язку з наявною податковою інформацією, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Відповідачем зазначено, що керівник ПП «Торговий дім Джерела» ОСОБА_2 є засновником та керівником на 9 суб'єктах господарювання, які формують значні суми ПДВ на адресу платників, пов'язаних між собою товарними та грошовими потоками, зареєстрованих в різних регіонах України, які здійснюють реалізацію товару відмінного від придбаного.

При цьому, колегія суддів звертає також увагу на те, що фіскальним органом у квитанціях не визначено конкретно якому критерію ризиковості відповідає позивач, а зазначено лише загальне посилання на відповідність податкових накладних критеріям оцінки ступеня ризиків, визначених п.п. 1.6 п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Уточнення, за яким критерієм ризиковості зупинено реєстрацію податкових накладних позивача вказано відповідачем лише у відзиві на позовну заяву.

При цьому, визначення фіскальним органом у квитанціях конкретного критерію ризику прямо впливає на можливість надання у подальшому платником податків відповідних документів: без визначення якому саме критерію відповідає позивач, останній був позбавлений можливості надати документи на спростування висновків фіскального органу.

В свою чергу, судом першої інстанції вірно встановлено, що з матеріалів справи вбачається, що обсяг постачання за зупиненими накладними позивача не перевищив 500 тисяч гривень.

Що стосується посилань відповідача на низькі показники «D» та «P», внаслідок чого податкові накладні підлягали автоматизованому моніторингу, слід зазначити, що вказані твердження відповідача не підтверджені жодним доказом, оскільки у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних визначено лише показник «D», при цьому, взагалі не вказано чому дорівнює показник «P».

Судом першої інстанції встановлено, що згідно даних ЄДРПОУ директор ПП «ТД Джерела» займає посаду директора лише на трьох підприємствах платниках ПДВ, при цьому ПП «ТД «Джерела» одне з них.

Таким чином, відповідачем не встановлено невідповідності податкових накладних, які були подані позивачем до реєстрації в ЄРПН, п. 3 Порядку № 117.

З огляду на приписи частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається саме на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відтак, саме ДФС повинна надати належні та достатні докази, що дії відповідача щодо зупинення реєстрації податкової накладної вчинено у відповідності до приписів пункту 201.16. статті 201 ПК України у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, та за наявності підстав, встановлених Критеріями ризиковості платника податків

В даному випадку відповідачем ані в суді першої інстанції, ані в суді апеляційної інстанції не надано жодного належного та допустимого доказу того, що керівник ПП «Торговий дім «Джерела» є засновником та керівником на дев'ятьох суб'єктах господарювання, не наданого жодного доказу на підтвердження доводів щодо маніпулювання позивачем даними податкової звітності; зазначені твердження відповідача є лише припущеннями, а тому вірно не прийняті до уваги судом першої інстанції.

З огляду на все вищезазначене, колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що оскільки відповідачем не доведено невідповідності поданих позивачем до реєстрації податкових накладних пп. 2 п. 3 Порядку № 117, тому розглядувані податкові накладні ПП «ТД «Джерела», правомірність зупинення яких є предметом розгляду даної справи, не підлягали моніторингу та мали бути зареєстровані в ЄРПН. При цьому, відповідачем також не доведено того факту, що податкові накладні позивача, подані до реєстрації, відповідають вимогам п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості, оскільки судом не встановлено наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Колегія суддів враховує практику Європейського Суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та «Вуліч проти Швеції», де Європейський суд визначив, що «...адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління».

Зважаючи на все вищевикладене, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції стосовно того, що дії ДФС України щодо зупинення реєстрації податкових накладних, складених позивачем та направлених для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме, податкових накладних від 30 квітня 2018 року за №№ 12, 18, 37, 48, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59; від 10 травня 2018 року №№1, 2; від 11 травня 2018 року № 3 є протиправними.

В свою чергу, колегія суддів суду апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що вимога позивача щодо зобов'язання ДФС України зареєструвати зупинені податкові накладні ПП «ТД «Джерела» є передчасною, з огляду на те, що комісією контролюючого органу не приймалося рішення, визначеного п. 20 Порядку №117.

Згідно пунктів 19, 20 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Зазначені комісії приймають рішення про:

- реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі;

- відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до п.п. 19, 20 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У першому випадку податкова накладна, реєстрацію якої в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено, реєструється у день прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, яке ухвалюється саме комісією ДФС України.

У другому випадку податкова накладна, реєстрацію якої в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено, реєструється у день набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної.

Таким чином, нормами Порядку № 1246 чітко визначено настання такої події, як набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної.

Пунктом 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року №1246 встановлено, що у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується.

При цьому, датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Як встановлено з матеріалів справи, податкові накладні було складено позивачем 30.04.2018 року, 10.05.2018 року та 11.05.2018 року, разом з тим для реєстрації до податкового органу вони були надіслані 15 травня 2018 року (податкові накладні №№ 12, 18, 37, 48, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59 від 30.04.2018 року) та 22 травня 2018 року (податкові накладні №№ 1, 2 від 10.05.2018 року та № 3 від 11.05.2018 року), що підтверджується копіями квитанцій (а.с. 39-53).

З урахування вищезазначеного, колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для зобов'язання відповідача зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні податкові накладні №№ 12, 18, 37, 48, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59 від 30.04.2018 року та №№ 1, 2 від 10.05.2018 року та № 3 від 11.05.2018 року датами їх фактичного надходження - 15.05.2018 року та 22.05.2018 року.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні з позовом до суду першої інстанції позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1762 грн., що підтверджується платіжним дорученням № від 23.06.2018 року. Крім того, при зверненні до суду апеляційної інстанції позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2643 грн., що підтверджується платіжним дорученням № від 20.11.2018 року.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що стягненню на користь ПП «Торговий дім «Джерела»з Державної фіскальної служби України (за рахунок бюджетних асигнувань вказаного суб'єкта владних повноважень) підлягає сума сплаченого позивачем судового збору у розмірі 4405 грн.

Оскільки судом першої інстанції не повно з'ясовано обставини справи та постановлено судове рішення з не правильним застосуванням норм матеріального права, тому, відповідно до ст.317 КАС України, за наслідками розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції задовольняє скаргу ПП «Торговий дім «Джерела» та скасовує рішення суду першої інстанції з прийняттям нового рішення, а апеляційну скаргу Державної фіскальної служби України залишає без задоволення.

Керуючись ст.ст. 195, 289, 308, 310, п.2 ч.1 ст.315, ст.ст. 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд апеляційної інстанції

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Державної фіскальної служби України залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу приватного підприємства "Торговий дім "Джерела" задовольнити.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2018 року скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позов приватного підприємства "Торговий дім "Джерела" задовольнити.

Визнати протиправними дії Державної фіскальної служби України щодо зупинення реєстрації податкових накладних, направлених приватним підприємством "Торговий дім "Джерела"для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, від 30.04.2018 року за №№ 12, 18, 37, 48, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59; від 10 травня 2018 року №№ 1, 2; від 11 травня 2018 року № 3.

Зобов'язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, складені приватним підприємством "Торговий дім "Джерела" датами їх фактичного подання до реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме:

- податкові накладні від 30.04.2018 року за №№ 12, 18, 37, 48, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59 - зареєструвати датою 15.05.2018 року;

- податкові накладні від 10 травня 2018 року №№ 1, 2 та податкову накладну від 11 травня 2018 року № 3 - зареєструвати датою 22.05.2018 року;

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Державної фіскальної служби України (, 04053, м. Київ, Львівська площа, 8) на користь приватного підприємства "Торговий дім "Джерела" (, 73000, м. Херсон, вул. Декабристів, 32, кв. 5) судовий збір в сумі 4405 грн. (чотири тисячі чотириста п'ять гривень).

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення або з дня вручення учаснику справи повного судового рішення.

Суддя-доповідач: А.В. Бойко

Суддя: Ю.В. Осіпов

Суддя: О.А. Шевчук