Справа № 640/2768/19
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2019-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 лютого 2019 року м. Київ № 640/2768/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Григоровича П.О., ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами

за позовом

Приватного підприємства "ДУБЕКСПО"

до

Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві

про

визнання протиправним та скасування нарахування пені,

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство "ДУБЕКСПО" до суду з даним позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати нарахування пені у сумі 7 766,58 грн.

Згідно пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) Суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам статей 160, 161, 172 КАС України.

Відповідно до пункту 5 частини п'ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; вказуються докази, що підтверджують вказані обставини.

За приписами частини четвертої 161 КАС України позивач зобов’язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до підходу, висловленого Вищим адміністративним судом України, як судом першої інстанції, відносно дотримання вимог до позовної заяви, зокрема, в ухвалі від 02.01.2015 у справі №800/590/14, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти.

При цьому, підставою позову є обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача. Предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Позовні вимоги відповідають предмету позову.

Аналогічний підхід підтримано Верховним Судом України при перегляді ухвал Вищого адміністративного суду України, як судом першої інстанції, зокрема, в ухвалах Верховного Суду України від 17.03.2015, від 24.02.2015, від 27.01.2015.

Згідно з частиною 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб’єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб’єкта владних повноважень протиправними та зобов’язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб’єкта владних повноважень протиправною та зобов’язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб’єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб’єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Так, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить визнати протиправним та скасування нарахування пені відповідачем.

Проте, позивачем до позовної заяви не надано, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Крім того, в порушення вимог пункту 11 частини п'ятої статті 160 КАС України до позовної заяви не додано власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав та в порушення вимог пункту 2 частини п'ятої статті 160 КАС України в позовній заяві не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи позивача та відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

За змістом частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору та одночасно не надано документів, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, складає 1,5 % ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пункту 24 частини першої статті 4 КАС України, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2019 у розмірі 1921,00 грн.

Як вбачається з прохальної частини позову, позивач просить суд визнати протиправним та скасувати нарахування пені у сумі 7 766,58 грн.

В даному випадку розмір судового збору складає 1 921,00 грн. (7 766,58 грн. * 1,5 %), так як в прохальній частині позовної заяви зазначено позовна вимога майнового характеру.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, суд прийшов до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху із встановленням позивачу 5-денного строку з дня отримання даної ухвали для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду:

1) або оригіналу документа про сплату судового збору в сумі 1 921,00 грн. за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 4021, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "Судовий збір, за позовом __ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд м. Києва"

2) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

3) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги;

4) інформацію про ідентифікаційний код юридичної особи позивача та відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

5) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

6) вказані документи у двох екземплярах (для суду та відповідача).

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву без руху.

Встановити позивачу 5-денний строк з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала, відповідно до змісту ч. 2 ст. 256 та п. 5 ч. 1 ст. 294 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена лише у випадку порушення правил підсудності

Суддя П.О. Григорович