Справа № 240/2248/19
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 березня 2019 року м. Житомир справа № 240/2248/19

категорія 111020100

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Майстренко Н.М., розглядаючи позовну заяву Житомирської обласної державної адміністрації до Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області, Головного управління ДФС у Житомирській області, за участю третьої особи на стороні відповідачів - Козіївської сільської ради Коростишівського району Житомирської області, про зобов'язання звільнити майно з податкової застави,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду 28.02.2019 надійшла позовна заява Житомирської обласної державної адміністрації, у якій позивач просить зобов'язати Житомирську об'єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Житомирській області, Головне управління ДФС у Житомирській області звільнити майно з податкової застави, неправомірно описане Актом опису майна у податкову заставу від 04.11.2016 №201, яке не належить боржнику та не може бути використане при погашенні податкового боргу Дочірнього підприємства "Санаторій для батьків з дітьми "Тетерів" Закритого акціонерного товариства лікувально-оздоровчих закладів профспілок України "Укрпрофздоровниця".

Перевіряючи адміністративний позов на відповідність його вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України), суд дійшов висновку, що дана позовна заява не відповідає положенням вказаних статей з наступних підстав.

Частинами 1, 2 статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

З аналізу наведених норм вбачається, що процесуальне законодавство пов’язує початок перебігу строку на звернення до адміністративного суду з моментом, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами ч. 6 ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї доказів вбачається, що позивач просить зобов'язати звільнити майно з податкової застави, яка зареєстрована у публічному реєстрі 27.12.2016.

При цьому, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач у позовній заяві вказує на те, що Житомирська обласна державна адміністрація неодноразово зверталась до Головного управління ДФС у Житомирській області із заявами з пропозицією звільнити державне майно з-під застави та виключити його з Державного реєстру застав рухомого та нерухомого майна у добровільному порядку, а саме: 24.04.2017 та 30.01.2018.

Однак, листами від 28.04.2017 №1019/5/00-30-17-16, від 03.02.2018 №1276/5/06-30-17-03 Головне управління ДФС у Житомирській області відмовляло позивачу в задоволенні вказаних заяв.

Зазначені обставини свідчать на користь висновку, що позивач про порушення своїх прав дізнався ще 24.04.2017.

Разом з тим, Житомирська обласна державна адміністрація звернулась до суду з даним позовом лише 28.02.2019, що підтверджується датою, зазначеною у позовній заяві та реєстраційним штампом суду.

Таким чином, позов Житомирської обласної державної адміністрації до Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області та Головного управління ДФС у Житомирській області подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У порушення вимог ч. 6 ст. 161 КАС України позивач з заявою про поновлення пропущеного процесуального строку до суду не звертався.

Відповідно до приписів п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, у прохальній частині позову заявлено позовні вимоги про зобов'язання відповідачів звільнити майно з податкової застави, неправомірно описане Актом опису майна у податкову заставу від 04.11.2016 №201.

При цьому, обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, Житомирська обласна державна адміністрація посилається на положення ст. 93 Податкового кодексу України, яка визначає події, що є підставою для звільнення майна з податкової застави. Проте у позовній заяві позивач не наводить жодної з передбачених Законом підстав для припинення податкової застави. Усі аргументи позивача зводяться до доведення факту належності йому майна, яке передано у податкову заставу, що не є тією обставиною, з якою законодавець пов'язує процедуру звільнення майна з такої застави.

Крім того, позивач у позовній заяві вказав двох відповідачів - Житомирську об'єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Житомирській області та Головне управління ДФС у Житомирській області, проте всупереч п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України не обґрунтував позовні вимоги щодо кожного з відповідачів, у той час як питання звільнення з податкової застави не вирішується одночасно двома контролюючими органами.

Частиною четвертою ст. 161 КАС України встановлено, що позивач зобов’язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частинами 1, 2, 4, 5 ст. 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивачем в порушення вказаних вимог до позовної заяви долучено копії документів для учасників справи і для суду, які не засвідчені в установленому законом порядку.

Крім того, в порушення п. 7 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві не вказано відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Згідно з п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві також зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем зазначені вимоги процесуального закону також виконані не були.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, згідно з частинами 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення зазначених недоліків шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку з обґрунтуванням поважності причин його пропуску, підтверджених належними доказами;

- належним чином засвідчених копій документів, доданих до позовної заяви;

- нової (уточненої) позовної заяви із викладенням: а) письмового обґрунтування позовних вимог щодо звільнення майна з податкової застави у відповідності до чинного правового регулювання цього питання; б) власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; в) з зазначенням того, чи вживались заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву Житомирської обласної державної адміністрації залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Н.М. Майстренко