Справа № 240/327/19
Суддя: Нагірняк Микола Федорович
Дата ухвалення: 2019-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про залишення позовної заяви без розгляду двічі не з'явився)

28 лютого 2019 року м. Житомир справа № 240/327/19

категорія 102020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Нагірняк М.Ф., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Житомирській області про визнання бездіяльності, зобов'язання надати повну та достовірну інформацію на скаргу від 17.12.2018,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся із позовом до Управління Держпраці у Житомирській області про визнання бездіяльності, зобов'язання надати повну та достовірну інформацію на скаргу від 17.12.2018р.

Ухвалою суду від 24.01.2019року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В судові засідання, призначені на 13.02.2019року та на 28.02.2019року Позивач не прибув, про причини неявки суд не повідомляв, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Представник Відповідача, Управління Держпраці у Житомирській області, направив відзив на позовну заяву та клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши в порядку письмового провадження подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про залишення без розгляду позову за таких підстав.

Так, в силу вимог положень ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки Позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо Відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До Позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

За приписами п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо Позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зі змісту вказаних правових норм вбачається, що необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття Позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду і відсутність поважних причин такого неприбуття в судове засідання або неповідомлення ним про причини неприбуття, за умови також відсутності заяви Позивача про розгляд справи без його участі.

Під повторністю неприбуття в судове засідання Позивача необхідно розуміти послідовне неприбуття в судове засідання Позивача чи його представника двічі чи більше разів.

Належність повідомлення Позивача про дату, час та місце судового розгляду в даній адміністративній справі підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення Позивачу поштових відправлень.

Так, про проведення судового засідання в даній справі 13.02.2019року, його час і місце, Позивач був повідомлений 29.01.2019року, що підтверджується підписом уповноваженої особи на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення (копії ухвали про відкриття провадження та судової повістки) (а.с.9).

Аналогічно, про проведення судового засідання в даній справі 28.02.2019року, його час і місце, Позивач був повідомлений 19.02.2019року, що також підтверджується підписом уповноваженої особи Позивача на рекомендованому повідомленні про вручення йому поштового відправлення (судової повістки) (а.с.22).

Про причини неявки в судові засідання Позивач суд не повідомляв, заяви про розгляд справи за його відсутності не направляв.

Водночас, будучи ініціатором судового розгляду справи, Позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками Позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Так, частинами першою та другою статті 6 КАС України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні від 10 липня 2017 року у справі "Гінчо проти Португалії" Європейський суд з прав людини зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено в позові, подання позову позивачем зумовлено порушенням його прав як члена Міської громадської організації "Гаражний кооператив "Світанок". Враховуючи предмет оскарження та необхідність з'ясування певних обставин спірних правовідносин щодо можливих порушених прав Позивача, суд приходить до висновку, що неявка Позивача перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, оскільки Позивач не з'явився у судові засідання 13 лютого 2019 року та 28 лютого 2019 року, про причини неприбуття у судові засідання суд не повідомляв, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав, сукупність наведених обставин є підставою для застосування наслідків, передбачених вищенаведеними приписами ч. 5 ст. 205, п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, а саме - залишення позову без розгляду.

Відповідно до вимог ч.4 ст.240 КАС України залишення позову без розгляду не позбавляє Позивача права звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 90, 240, 243, 248, 250, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Житомирській області про визнання бездіяльності, зобов'язання надати повну та достовірну інформацію на скаргу від 17.12.2018р., - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили у порядку встановленому статтею 256 КАС України та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.Ф. Нагірняк