Справа № 2340/2964/18
Суддя: Губська Олена Анатоліївна
Дата ухвалення: 2019-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 2340/2964/18 Суддя (судді) першої інстанції: Руденко А.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Губської О.А.

суддів: Парінова А.Б., Беспалова О.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби в Черкаській області та ДПІ у м. Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби в Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2018 року (повний текст рішення виготовлено 08.11.2018) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Обрада" до Головного управління Державної фіскальної служби в Черкаській області, ДПІ у м. Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби в Черкаській області про визнання протиправними дій щодо тимчасового призупинення дії договору про визнання електронних документів та поновлення дії договору, визнання протиправними дій щодо неприйняття податкових декларацій з податку на додану вартість, зобов'язання прийняти податкові декларації без застосування штрафних санкцій та вважати декларації поданими, -

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби в Черкаській області, ДПІ у м. Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби в Черкаській області, в якій просив:

- визнати протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області щодо тимчасового призупинення дії договору №2301001 від 30.11.2017 про визнання електронних документів, укладеного між позивачем та державною податковою інспекцією у м. Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області та зобов'язати Головне управління Державної фіскальної служби у Черкаській області поновити дію договору №2301001 від 30.11.2017 про визнання електронних документів;

- визнати протиправними дії державної податкової інспекції у м. Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області щодо неприйняття поданої позивачем податкової декларації з податку на додану вартість з додатками за травень 2018 року та зобов'язати державну податкову інспекцію у м. Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області прийняти декларацію позивача з податку на додану вартість з додатками за травень 2018 року, яку було подано 19.06.2018 (реєстровий №66957) без застосування штрафних санкцій та вважати податкову декларацію з податку на додану вартість за звітний податковий період "травень" 2018 року з додатками такою, що подана платником податків у день її фактичного отримання органом державної податкової служби - 19.06.2018;

- визнати протиправними дії державної податкової інспекції у м. Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області щодо неприйняття поданої позивачем податкової декларації з податку на додану вартість з додатками за червень 2018 року та зобов'язати державну податкову інспекцію у м. Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області прийняти декларацію позивача з податку на додану вартість з додатками за червень 2018 року, яку було подано 19.07.2018 (реєстровий №73344) без застосування штрафних санкцій та вважати податкову декларацію з податку на додану вартість за звітний податковий період "червень" 2018 року з додатками такою, що подана платником податків у день її фактичного отримання органом державної податкової служби - 19.07.2018.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2018 року позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, відповідачами подано апеляційну скаргу з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального права, а також невідповідності висновків суду першої інстанції обставинам справи, в якій просить скасувати рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2018 року та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що відповідач діяв в межах та у спосіб, визначений законом.

До Шостого апеляційного адміністративного суду 14.01.2019 від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому він зазначає, що судом першої інстанції винесено обґрунтоване рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин по справі та з врахуванням норм чинного законодавства та просить суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу відповідачів залишити без задоволення.

Сторони у судове засідання не з'явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Згідно з ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно із ст. 308 КАС України справа переглядається в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом апеляційної інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ТОВ «Обрада» зареєстроване як юридична особа 23 березня 2018 року; основний вид діяльності: виробництво олії та тваринних жирів (10.41); місцезнаходження: 18000, м. Черкаси, вул. Луценка, буд. 12.

25 квітня 2018 року між ТОВ «Обрада» та ДПІ у м. Черкасах ГУ ДФС у Черкаській області укладено договір про визнання електронних документів від 30.11.2017 №2301001 шляхом приєднання до нього на підставі заяви від 25.04.2018 №1. Предметом цього Договору є визнання електронних документів, поданих позивачем у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, з дотриманням вимог щодо реєстрації електронного цифрового підпису відповідальних осіб у порядку, визначеному законодавством, засобами телекомунікаційного зв'язку.

08 червня 2018 року на засіданні робочої групи Головного управління ДФС у Черкаській області з організації комплексного відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість за 04.06-08.06.2018 прийнято рішення тимчасово призупинити дію договору про визнання електронних документів ТОВ «Обрада» у зв'язку з відсутністю платника за місцезнаходженням (протокол №23 від 08.06.2018).

19 червня 2018 року позивач направив до контролюючого органу у електронному вигляді податкову декларацію з податку на додану вартість з додатками за травень 2018 року.

19 червня 2018 року автоматизованою системою «Єдине вікно подання електронних документів» ДФС України надіслано позивачу квитанцію № 1 про неприйняття документа у зв'язку з тим, що відсутній укладений з платником договір приєднання, який визначає права та обов'язки сторін в процесі електронного документообігу. Запропоновано надіслати заяву про приєднання до договору.

У зв'язку з неприйняттям електронної податкової декларації 19 червня 2018 року позивач подав до ДПІ у м. Черкасах у паперовому вигляді податкову декларацію з ПДВ за травень 2018 року, що підтверджується відповідною відміткою на податковій декларації. Згідно з повідомленням ДПІ у м. Черкасах від 20.06.2018 №1777/23-01-08-0110 позивачу відмовлено у прийнятті звітності та зазначено, що декларація з податку на додану вартість подана на паперовому носієві, чим порушено вимоги п. 49.4 ст. 49 Податкового кодексу України.

13 червня, 19 червня та 27 червня 2018 року позивачем до ГУ ДФС у Черкаській області подано заяви про відновлення дії договору від 25.04.2018 про визнання електронних документів.

Не погоджуючись з відмовою у прийнятті податкової звітності на паперовому носії, позивачем подано скаргу від 04.07.2018 №9.

Листом від 11.07.2018 №29345/23-00-07-019 (на листи від 12.06.2018, 19.06.2018 та 04.07.2018) ГУ ДФС у Черкаській області повідомив позивача, що, враховуючи інформацію оперативного управління ГУ ДФС у Черкаській області про не встановлення місцезнаходження позивача та місця фактичного проведення господарської діяльності, з метою унеможливлення використання сторонніми особами посиленого сертифікату відкритого ключа ЄЦП, та відповідно недопущення втрат бюджету, робочою групою з організації комплексного відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість ГУ ДФС у Черкаській області 07.06.2018 було прийнято рішення про тимчасове призупинення договору про визнання електронних документів ТОВ «Обрада».

06 липня 2018 року на засіданні робочої групи Головного управління ДФС у Черкаській області з організації комплексного відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість за 02.07-06.07.2018 прийнято рішення залишити без змін рішення про тимчасове призупинення дії договору про визнання електронних документів ТОВ «Обрада» (протокол №27 від 06.07.2018).

Актом ГУ ДФС у Черкаській області від 10.07.2018 №5062/23-00-12-0506/42017294 про результати камеральної перевірки встановлено порушення ТОВ «Обрада» пп.49.18.1 п.49.18 ст. 49 Податкового кодексу України, а саме: неподання податкової декларації з податку на додану вартість за травень 2018 року.

19 липня 2018 року позивач подав до ДПІ у м. Черкасах податкову декларацію з ПДВ за червень 2018 року в паперовому вигляді, що підтверджується відповідною відміткою на податковій декларації. Згідно з повідомленням ДПІ у м. Черкасах від 19.07.2018 №2024/23-01-08-0110 позивачу відмовлено у прийнятті звітності та зазначено, що податкова декларація з податку на додану вартість з відповідними додатками з червень 2018 року вважається неподаною у зв'язку з тим, що декларація з податку на додану вартість подана на паперовому носієві, чим порушено вимоги п. 49.4 ст. 49 Податкового кодексу України.

Не погоджуючись із призупиненням дії договору про визнання електронних документів та неприйняттям для реєстрації податкових декларацій з податку на додану вартість за травень, червень 2018 року, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач призупинив дію договору електронного підпису без законних підстав.

Надаючи правову оцінку висновкам суду першої інстанції, доводам апеляційної скарги, виходячи з наявних у справі матеріалів, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до підпункту 20.1.7 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право на отримання від платників податків, платників єдиного внеску та надання у межах, передбачених законом, документів в електронному вигляді.

Основні організаційно-правові засади електронного документообігу, використання електронних документів, правовий статус електронного цифрового підпису регулюються Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Згідно зі статтею 14 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документообіг здійснюється відповідно до законодавства України або на підставі договорів, що визначають взаємовідносини суб'єктів електронного документообігу. Використання електронного документа у цивільних відносинах здійснюється згідно із загальними вимогами вчинення правочинів, встановлених цивільним законодавством.

Відповідно до положень статті 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Згідно з абзацом 4 пункту 49.4 статті 49 Податкового кодексу України контролюючим органам забороняється в односторонньому порядку розривати договір про визнання електронних документів.

Призупинення дії договору про визнання електронних документів діючим законодавством не передбачена.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 05.02.2019 по справі №810/2266/17.

Крім того, відповідно до пункту 3 розділу 3 договору про визнання електронних документів податковий орган зобов'язаний забезпечити приймання електронних документів платника податків у строки, визначені законодавством, та їх обробку; забезпечити відправлення квитанцій на електронну адресу платника податків.

Пунктом 3 розділу 5 договору про визнання електронних документів передбачено, що Договір припиняється у разі: подання платником податків в установленому порядку заяви про припинення дії Договору; наявності однієї з підстав, визначених пунктом 14 розділу ІІІ Порядку №557.

Основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб'єктами електронного документообігу визначає Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджений наказом Міністерства фінансів України 06.06.2017 року № 557, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03.08.2017 року за № 959/30827 (подалі - Порядок № 557).

Пунктом 1 розділу ІІ «Загальні вимоги щодо електронного документообігу» Порядку № 755 передбачено, що електронний документообіг здійснюється відповідно до законодавства та на підставі Договору, що визначає взаємовідносини суб'єктів електронного документообігу.

Автор (юридична особа, самозайнята особа, фізична особа, податковий агент, контролюючий орган, орган державної влади, орган місцевого самоврядування, що створили електронний документ) створює електронні документи у строки та відповідно до порядку, що визначені законодавством для відповідних документів в електронному та паперовому вигляді, із зазначенням всіх обов'язкових реквізитів та з використанням надійного засобу ЕЦП, керуючись цим Порядком, а також Договором (крім фізичних осіб, які не є самозайнятими особами).

Створення електронного документа завершується накладанням на нього ЕЦП підписувача (підписувачів), електронної печатки (за наявності), як передбачено для аналогічного документа в паперовому вигляді (п. 3 розділу ІІ Порядку № 755).

Після накладання ЕЦП автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв'язку до адресата протягом операційного дня (п. 4 розділу ІІ Порядку № 755).

Автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для подання таких документів (п. 5 розділу ІІ Порядку № 755).

Пунктами 8, 9 розділу ІІ Порядку № 755 передбачено, що у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка, яка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.

Автоматизована перевірка електронного документа включає (п. 10 розділу ІІ Порядку № 755):

перевірку правового статусу ЕЦП шляхом встановлення чинності посиленого сертифіката ключа підписувача на час підписання електронного документа та відповідності особистого ключа підписувача відкритому ключу, зазначеному у посиленому сертифікаті. При цьому дата та час накладення ЕЦП встановлюються за даними позначки часу, отриманої підписувачем від АЦСК в момент підпису, а чинність посиленого сертифіката на цей момент встановлюється за даними відповідного онлайн-сервісу АЦСК (OCSP) та/або даними актуальних списків відкликаних сертифікатів (CRL) зазначеного АЦСК;

перевірку обов'язковості та послідовності накладення на електронний документ ЕЦП підписувачів та електронної печатки (за наявності) у встановленому порядку;

перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту);

перевірку наявності обов'язкових реквізитів;

перевірку наявності Заяви про приєднання до Договору;

перевірку дії Договору.

Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі (п. 11 розділу ІІ Порядку № 755).

Не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено законодавством та цим Порядком, формується друга квитанція.

Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції) (п. 12 розділу ІІ Порядку № 755).

На другу квитанцію накладається електронна печатка відповідного контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник другої квитанції зберігається в контролюючому органі (п. 13 розділу ІІ Порядку № 755).

Відповідно до п.14 Розділу ІІІ Порядку №557, дія Договору та пов'язаних з ним Повідомлень припиняється за ініціативи підписувача заяви про приєднання до Договору (керівника), поданої з дотриманням передбаченої пунктом 15 цього розділу процедури, або за наявності однієї з таких підстав: отримання інформації від АЦСК про завершення строку чинності (або скасування) посиленого сертифіката керівника; отримання інформації з Єдиного державного реєстру про зміну керівника; отримання інформації з Єдиного державного реєстру про державну реєстрацію припинення юридичної особи; наявність в Реєстрі самозайнятих осіб інформації про зняття з обліку самозайнятої особи як платника податків в контролюючому органі; наявність у Державному реєстрі інформації про закриття реєстраційного номера облікової картки платника податків підписувача заяви про приєднання до Договору (керівника) у зв'язку зі смертю.

Договір вважається припиненим у день настання однієї з подій, зазначених у пункті 14 цього розділу.(п.16 Розділу ІІІ Порядку №557).

Згідно п.17 Розділу ІІІ Порядку №557, у день припинення дії Договору контролюючий орган повідомляє автора про припинення дії Договору (із зазначенням причини) шляхом направлення автоматично сформованого повідомлення про припинення дії Договору на електронну адресу, внесену до облікових даних автора, за формою згідно з додатком 4 до цього Порядку. На повідомлення про припинення дії Договору накладається електронна печатка контролюючого органу, визначеного відповідно до пункту 5 цього розділу.

Таким чином, законодавством передбачено подання платником податків у електронній формі податкових документів, зокрема, податкових накладних та податкової звітності. Підставою для направлення до відповідного контролюючого органу податкової звітності (у тому числі податкової декларації та податкових накладних) в електронній формі є наявність укладеного між платником податків та контролюючим органом договору про визнання електронних документів. При цьому, законодавством визначено виключні підстави для відмови у прийнятті податкової накладної та податкової звітності.

Отже, з вищенаведеного вбачається, що прийняття податкової документації є обов'язком контролюючого органу, за умови дотримання вимог законодавства та правильності заповнення всіх обов'язкових реквізитів.

Відповідно до матеріалів справи пунктом 3 розділу 3 Договору про визнання електронних документів, укладений позивачем з відповідачем, визначено, що податковий орган зобов'язаний забезпечити приймання електронних документів платника податків у строки, визначені законодавством, та їх обробку; забезпечити відправлення квитанцій на електронну адресу платника податків.

Пунктом 3 розділу 5 Договору передбачено, що Договір припиняється у разі: подання платником податків в установленому порядку заяви про припинення дії Договору; наявності однієї з підстав, визначених пунктом 14 розділу ІІІ Порядку №557.

Отже, з огляду на вищевикладені норми чинного законодавства, колегія суддів приходить до висновку, що підстав для припинення договору у відповідача також не було.

Як було зазначено вище, рішення робочої групи Головного управління ДФС у Черкаській області з організації комплексного відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість від 08 червня 2018 року про тимчасове призупинення дії договору про визнання електронних документів ТОВ «Обрада» прийнято у зв'язку з його відсутністю за місцезнаходженням.

Однак, згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців станом на 25.07.201 місцезнаходженням позивача вказана адреса: 18000, Черкаська область, м. Черкаси, Соснівський район, вул. Луценка, буд.12 (а.с.1.) Вказана адреса зазначена також у податкових деклараціях з податку на додану вартість за травень та червень 2018. Вказана обставина свідчить, що місцезнаходження позивача, тобто його місце реєстрації, не змінилось.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів вважає даний аргумент відповідача безпідставними, оскільки єдиним доказом зміни місцезнаходження є відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

Внаслідок вказаного, аналізуючи вищенаведені норми закону та встановлені обставини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог, оскільки відповідач відмовив у прийнятті податкової звітності з податку на додану вартість за відсутності законних підстав.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 цього Кодексу передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, який відповідачем в даному випадку не виконаний.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції винесене з дотриманням норм процесуального та матеріального права, судом встановлено всі обставини, що мають значення для справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв'язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби в Черкаській області та ДПІ у м. Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби в Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Обрада" до Головного управління Державної фіскальної служби в Черкаській області, ДПІ у м. Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби в Черкаській області про визнання протиправними дій щодо тимчасового призупинення дії договору про визнання електронних документів та поновлення дії договору, визнання протиправними дій щодо неприйняття податкових декларацій з податку на додану вартість, зобов'язання прийняти податкові декларації без застосування штрафних санкцій та вважати декларації поданими - залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддяО.А. Губська

СуддяА.Б. Парінов

СуддяО.О. Беспалов

Повне судове рішення складено 28.02.2019.