Справа № 826/15665/18
Суддя: Патратій О.В.
Дата ухвалення: 2019-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

01 березня 2019 року № 826/15665/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Патратій О.В., розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи адміністративну справу

за позовом Підприємства з іноземними інвестиціями «АМІК УКРАЇНА»

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправною та скасування Постанови від 11.06.2018 року

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Підприємство з іноземними інвестиціями «АМІК УКРАЇНА» звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - Відповідач), в якому просив визнати протиправною та скасувати Постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № З-1106/1-10/10/14/1101/08/01 від 11.06.2018р.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.09.2018р. відкрито спрощене позовне провадженні без повідомлення (виклику) учасників справи.

В обґрунтування позовних вимог позивач послалась на те, що оскаржувана Постанова про накладення штрафу є незаконною та підлягає скасуванню, а викладені в Постанові факти не відповідають дійсності, та не є такими, що ґрунтуються на нормах матеріального права України.

Як зазначає позивач, за результатами перевірки складено акт від 29.05.2018 року, відповідно до якого представники Позивача не допустили посадових осіб Відповідача до проведення перевірки.

Проте на підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 05.04.2018р. № 273.18/01 представників Інспекції було допущено до перевірки на АЗС № 10-04 (шляхом підписання Направлення, що залишилося в матеріалах перевірки). Строк проведення перевірки з 25.04.2018 року до 07.05.2018 року. Факт допуску посадових осіб Інспекції до проведення перевірки підтверджується, крім іншого, журналом № 18.1 реєстрації перевірок АЗС №10-04. Так у зазначеному журналі є власноручні записи посадових осіб Інспекції про перевірки:

- з 25.04.2018 по 07.05.2018 року на підставі направлення від 05.04.18 року № 273.18/01;

- з 12.06.2018 по 22.06.2018 року на підставі направлення від 11.06.18 року № 405.18/02;

- з 09.07.2018 по 11.07.2018 року на підставі направлення від 09.07.18 року № 498.18/01.

Будь-які записи про відвідування АЗС 29.05.2018 року в журналі відсутні.

Крім того, Інспекція в Постанові посилається на не виконання вимог Листа Інспекції від 17.05.2018р. № 10/10-23/1705/08/01, який позивач взагалі не отримував.

Відповідач у відзиві проти позову заперечив, просив відмовити в його задоволенні в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи суд встановив, що Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі у тексті - Інспекція, Відповідач), проведено позапланову перевірку дотримання Підприємством з іноземними інвестиціями «АМІК УКРАЇНА» (далі - ПІІ «АМІК УКРАЇНА», Позивач) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних будівельних норм, стандартів і правил експлуатації АЗС, що знаходиться за адресою Київська область, смт. Глеваха, 1231 км. автодороги Санкт- Петербург-Київ-Одеса (далі - АЗС).

Перевірка була проведення на підставі направлень для проведення позапланового заходу від 05.04.2018р. № 273.18/01 (строк дії з 25.04.2018р. по 07.05.2018р.) та від 18.05.2018р. № 273.18/01/П (строк дії з 25.05.2018р. по 29.05.2018р.).

18.05.2018р. Інспекцією на адресу ПІІ «АМІК УКРАЇНА» було надіслано лист від 17.05.2018р. № 10/10-23/1705/08/01 про продовження позапланової перевірки на 2 робочих дні, а саме з 25 по 29 травня 2018 року, а також з проханням надати до 29.05.2018р. технічний паспорт інвентаризації АЗС, право власності, дозвіл на виконання будівельних робіт з реконструкції АЗС, акт введення в експлуатацію об'єкту, проектна документація на реконструкцію об'єкту.

В підтвердження надіслання вказаного листа відповідачем подано фіскальний чек Укрпошти № 5900 від 18.05.2018р., проте повідомлення про вручення поштового повідомлення суду надано не було.

За результатами перевірки складено Акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 29.05.2018 р. (далі - Акт). Даним Актом було встановлено, що ПІІ «АМІК УКРАЇНА» не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт АЗС, що знаходиться за адресою Київська область, смт. Глеваха, 1231 км. автодороги Санкт- Петербург-Київ-Одеса, а саме: не надано необхідних документів, перелік яких зазначено у листі від 17.05.2018р. № 10/10-23/1705/08/01.

Підпис представника ПІІ «АМІК УКРАЇНА» на вказаному Акті відсутній.

29.05.2018р. Інспекцією складено протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності № 1-Л-З-2905/1 та Припис № С-2905/2 про усунення порушень вимог законодавства до 12.06.2018р.

11.06.2018 р. Інспекцією прийнято Постанову № 3-1106/1-10/10-14/1101/08/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою на підставі п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» до ПІІ «АМІК УКРАЇНА» застосовано штраф у сумі 52 860,00 грн. за порушення вимог містобудівного законодавства, а саме, не допущено посадових осіб Інспекції до перевірки, не подання необхідних документів, чим порушено вимоги п. 1 ч. 3. ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п 1 п. 11, п.п 7 п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. № 553.

Не погоджуючись з такими діями відповідача позивач і звернувся з даним позовом.

Вирішуючи даний спір, суд виходив з таких мотивів та норм права.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

У відповідності до положень ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб'єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

На одному об'єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб'єктів містобудування.

Судом встановлено, що направлення для проведення позапланового заходу від 05.04.2018р. № 273.18/01 та від 18.05.2018р. № 273.18/01/П були видані на підставі звернення громадської організації «Народний Будівельний Контроль» № 13/02-01 від 13.02.2018р., що відповідає п.6 ч.1 ст. 41 Закону № 3038-VI.

Водночас, з аналізу приписів ст. 41 Закону № 3038-VI вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Проте відповідачем не подано суду доказів щодо здійснення будівництва на АЗС ПІІ «АМІК УКРАЇНА» що знаходиться за адресою Київська область, смт. Глеваха, 1231 км. автодороги Санкт- Петербург-Київ-Одеса.

Натомість позивач у позовній заяві зазначає про те, що вказану АЗС, як вже готовий об'єкт, ПІІ «АМІК УКРАЇНА» придбало у ТОВ «НАТАН» за договором ще 25.10.2005р.

Вказані обставини відповідачем не були також враховані при витребуванні у позивача листом від 17.05.2018р. № 10/10-23/1705/08/01 документів, що стосуються будівництва об'єкту та введення його в експлуатацію, адже вказані документ у позивача взагалі можливо відсутні.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 08.04.2011 року № 439/2011, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

У відповідності до положень пункту 4 того ж Положення, Держархбудінспекція України відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за виконанням приписів про усунення порушень вимог законодавства у сферах містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів та правил, у сфері житлово-комунального господарства; проводить перевірки відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються у будівництві, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням.

Працівники Держархбудінспекції України та її територіальних органів у випадках, визначених законодавством, мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, об'єктів будівництва та житлово-комунального господарства, а також з метою здійснення контролю за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної зі створенням об'єктів архітектури, до місць провадження такої господарської діяльності незалежно від форми власності.

Підпунктом «а» п. 5 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України передбачено, що Держархбудінспекції України для виконання покладених на неї завдань має право в установленому порядку видавати обов'язкові до виконання приписи щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил.

Згідно з п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

У відповідності до п. 7 того ж Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

У відповідності до пп.1 п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Пунктами 5 та 7 цього ж Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Згідно з абз. 1 п. 9 Порядку № 553 здійснення державного архітектурно - будівельного контролю Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 11 того ж Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Пунктом 14 Порядку № 553 здійснення державного архітектурно-будівельного контролю передбачено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово - комунального господарства України від 15.05.2012 року № 240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04.07.2012 року за № 1116/21428 встановлено форму акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій згідно з додатком 2.

Одним з обов`язкових реквізитів такого акту є посада, прізвище, ініціали залучених осіб.

Як вбачається з копії Акту про недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурно - будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, складеного 29.05.2018 року посадовою особою Відповідача - головним державним інспектором Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у м. Києві, вказаний Акт було складено посадовою особою Відповідача у присутності уповноваженої особи ПІІ «АМІК УКРАЇНА» ОСОБА_3, підпис якого у Акті відсутній.

Тобто будь-яких інших осіб (свідків) для складання вказаного акту головним державним інспектором Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у м. Києві залучено не було, що не відповідає вимогам форми акту (додаток 2), яка затверджена Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 року № 240.

Крім того, вказаний додаток 2 передбачає форму, яка складається власноруч на місці проведення перевірки, натомість Акту про недопущення посадових осіб від 29.05.2018р. роздруковано за допомогою комп'ютерної техніки, що свідчить про його складання не безпосередньо під час перевірки або не допуску, а з часом у іншому місці.

Крім того, з журналу № 18.1 реєстрації перевірок на АЗС є власноручні записи посадових осіб Інспекції про перевірки:

- з 25.04.2018 по 07.05.2018 року на підставі направлення від 05.04.18 року № 273.18/01;

- з 12.06.2018 по 22.06.2018 року на підставі направлення від 11.06.18 року № 405.18/02;

- з 09.07.2018 по 11.07.2018 року на підставі направлення від 09.07.18 року № 498.18/01.

Вказане підтверджує факт допуску посадових осіб Інспекції до проведення перевірки у той же період.

Будь-які записи про відвідування АЗС посадовими особами Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю 29.05.2018 року в журналі відсутні.

Відповідач також не надав жодних доказів здійснення позивачем за вказаною адресою будівельних робіт, а тому не довів наявність у нього правових підстав для здійснення позапланової перевірки позивача.

Виходячи з принципів діяльності державних органів та органів уповноважених на виконання державних функцій, в тому числі й органів архітектурно-будівельного контролю, останні в ході власної діяльності мають обґрунтовувати власні рішення та дії з достатньою чіткістю.

Вказане, зокрема випливає з п. 3 ч. 2 ст. 2 КАС України за яким у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Крім того, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 14.06.2007 р. по справі «Свято-Михайлівська Парафія проти України» в якому Високий Суд наголошував, що «в національному праві має бути засіб юридичного захисту від свавільних втручань органів державної влади в права, гарантовані Конвенцією. Визначення дискреційних повноважень, якими наділені органи державної влади в сфері основоположних прав, у спосіб, що фактично робить ці повноваження необмеженими, суперечило б принципу верховенства права. Відповідно, закон має чітко визначати межі повноважень компетентних органів та чітко визначати спосіб їх здійснення, беручи до уваги легітимну мету засобу, який розглядається, щоб гарантувати особі адекватний захист від свавільного втручання».

Важливою для України з точки зору конкретизації положень щодо презумпції невинуватості є правозастосовна практика ЄСПЛ, яка в нашій державі є джерелом права та має вищу, порівняно національним законодавством, юридичну силу.

Принцип презумпції невинуватості є обов'язковим для будь яких суб'єктів владних повноважень (справа «Аллене де Рібемон проти Франції»).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Таким чином, з вказаних вище обставин у своїй сукупності суд приходить до висновку, що доводи відповідача щодо правомірності винесення Постанови про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.06.2018 року та визнання Позивача винним у скоєнні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» є необґрунтованими та спростовуються наявними у матеріалах справи доказами.

Суд також наголошує, що відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення - невиконання приписів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

В якості підстави застосування штрафних санкцій до позивача у спірній постанові вказано невиконання позивачем вимог Припису № С-2905/2 від 29.05.2018 року.

Відповідно до п.п. 17, 19 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок), затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Суд зазначає, що відповідачем, по-перше, не надано суду доказів надсилання та/або вручення позивачу вказаного припису.

По-друге, як вбачається зі змісту наведеного припису, в ньому міститься вимога до ПІІ «Амік Україна» усунути порушення вимог законодавства у строк до 12.06.2018р., про що повідомити Департамент архітектурно-будівельної інспекції у Київській області до 12.06.2018 року.

Однак, спірна постанова про накладення штрафу за невиконання вимог наведеного припису була винесена 11.06.2018 року, тобто до закінчення встановленого строку, отже застосування штрафу за невиконання вимог припису було передчасним.

Аналізуючи вищевикладене та надані докази у їх сукупності, враховуючи всі наведені обставини, суд приходить до висновку про відсутність у діях позивача складу правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а тому Постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № З-1106/1-10/10/14/1101/08/01 від 11.06.2018р. є протиправною та підлягає скасуванню.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 77, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною та скасувати Постанову Державної архітектурно-будівельної інспекції України накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № З-1106/1-10/10/14/1101/08/01 від 11.06.2018 року.

3. Стягнути на користь Підприємства з іноземними інвестиціями «АМІК УКРАЇНА» (04071, м. Київ, вул. Верхній Вал, буд 68; код ЄДРПОУ 68) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульв. Лесі Українки, 26; ) судові витрати за сплату судового збору в загальному розмірі 1 762,00 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривень 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя О.В. Патратій