Справа № 826/11073/17
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2019-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

27 лютого 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Собків Я.М., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 серпня 2018 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ``Маркон`` до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про визнання протиправним та скасування наказу від 19.08.2017 №8111,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 серпня 2018 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю ``Маркон``задоволено .

Не погодившись з таким рішенням суду відповідач - Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві подало апеляційну скаргу.

Перевіривши апеляційну скаргу на додержання вимог процесуального законодавства, що діють після набрання чинності новою редакцією КАС України згідно з Законом від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Вимоги до апеляційної скарги, порядку та строків її подання встановлені статтями 295-297 КАС.

Апеляційна скарга не відповідає зазначеним вимогам у зв'язку з відсутністю документа про сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Питання, пов'язані із розміром ставок судового збору, порядком сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір».

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою, становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень підпункту 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2017 року встановлено в розмірі 1600 грн.

З огляду на викладене, розмір судового збору за подання апеляційної скарги щодо вимог немайнового характеру становить 2400 грн. ( 1600 х150%=2400 грн.)

Реквізити Шостого апеляційного адміністративного суду для сплати судового збору за подання апеляційних скарг: отримувач - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку (МФО) - 899998; номер рахунка - 1055; код класифікації доходів бюджету - 22030101.

При цьому, скаржником заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

За приписами частини першої статті 133 КАС суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що стаття 133 КАС регулює питання звільнення, відстрочення, розстрочення та зменшення розміру всіх належних до оплати видів судових витрат. Питання ж звільнення, відстрочення, розстрочення та зменшення розміру судового збору регулюється спеціальними нормами Закону України «Про судовий збір», до яких, зокрема, і відсилає частина друга статті 132 КАС.

Таким чином, загальні норми статті 133 КАС не підлягають застосуванню при вирішенні питання звільнення, відстрочення, розстрочення та зменшення розміру судового збору, позаяк зазначене питання регулюються спеціальними нормами статті 8 Закону України «Про судовий збір», що дозволяють звільняти, відстрочувати, розстрочувати та/або зменшувати розмір судового збору виключно у встановлених випадках.

За таких обставин, оскільки скаржником є юридична особа - суб'єкт владних повноважень, то на нього не розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення, відстрочення або розстрочення його сплати.

Аналогічну позицію у питаннях звільнення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору висловлено Верховним Судом в ухвалах від 11 січня 2018 року по справі № 809/1045/16, від 16 серпня 2018 року по справі № 813/1524/18 (суддя-доповідач Смокович М.І.), від 10 січня 2018 року по справі № 242/3169/17 (суддя-доповідач Мороз Л.Л.) та ін.

При цьому, скаржником не дано належних доказів незадовільного майнового стану, що унеможливлює сплату судового збору.

Суд у даному випадку приймає до уваги висловлену Верховним Судом позицію, що у питаннях сплати судового збору держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов'язків, встановлених нею ж (постанови від 15 травня 2018 року по справі № 804/2979/17 та від 07 червня 2018 року по справі № 822/276/17).

Якщо бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати (ухвали Верховного Суду від 20 вересня 2018 року по справі № №826/9798/17, від 04 жовтня 2018 року по справі №820/287/18 та ін.).

Враховуючи викладене, підстави для задоволення клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору відсутні.

Крім того, відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як свідчать матеріали справи, оскаржуване рішення прийнято судом першої інстанції 20 серпня 2018 року .

Вперше апеляційна скарга була подана 08.10.2018 р.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 жовтня 2018 року у задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про звільнення від сплати судового збору відмовлено,апеляційну скаргу залишено без руху та надано десятиденний строк для усунення недоліків.

14.11.2018 року скаржник подав клопотання до Шостого апеляційного адміністративного суду в якому просив продовжити строк для усунення недоліків.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 листопада 2018 року клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги задоволено. Продовжено Головному управлінню Державної фіскальної служби у місті Києві строк на усунення недоліків апеляційної скарги на десять днів від дня отримання копії даної ухвали.

05.12.2018 року скаржник подав клопотання до Шостого апеляційного адміністративного суду в якому просив продовжити строк для усунення недоліків.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2018 року у задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про продовження строку на усунення недоліків відмовлено. Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 серпня 2018 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ``Маркон`` до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про визнання протиправним та скасування наказу від 19.08.2017 №8111 повернуто апелянту.

14.01.2019 року апеляційна скарга подана повторно. Проте, заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження до суду апелянтом подано не було.

Згідно з ч. 3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційного оскарження визнані судом неповажними.

У відповідності до частини другої статті 298 КАС до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху.

За таких обставин апеляційну скаргу слід залишити без руху та встановити десятиденний строк з моменту вручення цієї ухвали протягом якого скаржник має право надати оригінал документа про сплату судового збору у встановленому законом розмірі та обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями 169, 295, 296, 298 , 299, КАС, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві -залишити без руху .

Надати апелянту строк для усунення недоліків - 10 днів з моменту вручення копії даної ухвали.

Роз'яснити апелянту, що протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

У разі неусунення недоліків у вищезазначений строк, до апеляційної скарги будуть застосовані наслідки визначені п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя Собків Я.М.