Справа № 804/4817/18
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2019-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

25 лютого 2019 року м. Дніпросправа № 804/4817/18

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Шальєвої В.А.

суддів: Білак С.В., Малиш Н.І.,

секретар судового засідання Чорнов Є.С.

за участі представника відповідача Гришиної Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу Державної служби України з питань праці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.10.2018 р. (суддя Кадникова Г.В.) в справі № 804/4817/18 за позовом ОСОБА_3 до Державної служби України з питань праці про скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Державної служби України з питань праці (далі - Держпраці) про визнання протиправним та скасування наказу № 34-кт від 20.06.2018 р. «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_3». В обґрунтування позовних вимог зазначено про порушення відповідачем процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності в частині не ознайомлений його з висновком дисциплінарного провадження, неврахування письмових пояснень. Вказує на відсутність підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.10.2018 р. позов задоволено, визнано протиправним та скасовано наказ Державної служби України з питань праці №34-кт від 20.06.2018 р. «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_3».

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення з підстав необґрунтованості, неправильного застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову. Апелянт вказує, що невиконання позивачем як керівником територіального органу Держпраці обов'язків, які прямо передбачені для такої посадової особи законодавством, щодо організації діяльності такого територіального органу та контролю за виконанням підлеглими державними службовцями покладених на них обов'язків, що є підставою для застосування до такого керівника відповідальності, в тому числі, дисциплінарної, а звернення позивача до Голови Держпраці з приводу неспроможності організувати діяльність юридичного відділу не має наслідком звільнення від дисциплінарної відповідальності.

Вважає безпідставним висновок суду першої інстанції про недоведеність відповідачем неможливості застосування до позивача більш м'якого виду покарання (зауваження) не відповідає приписами статті 66 Закону України «Про державну службу», оскільки склад дисциплінарного проступку «невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень» передбачає лише оголошення догани. При цьому, на думку апелянта, є доведеним склад дисциплінарного проступку, оскільки позивачем не виконане доручення Голови Держпраці від 04.09.2017 р. № 163/7.2-17 щодо забезпечення апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, прийнятих не на користь територіальних органів; не дотримано законодавство при покладення обов'язків начальника відділу юридичного забезпечення на головного спеціаліста-юрисконсульта Соломку М.Я. в період з 04.09.2017 р. по 21.11.2017 р.; не приведення у відповідність до чинного законодавства Положення про відділ юридичного забезпечення Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Зазначає про дотримання процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності. Зокрема, позивач не звертався до секретаря дисциплінарної комісії для ознайомлення із матеріалами дисциплінарної справи; позивач відмовився надати пояснення перед накладенням дисциплінарного стягнення, що підтверджено актом від 20.06.2018 р.; позивача ознайомлення із наказом про накладення дисциплінарного стягнення, але поставити підпис про ознайомлення відмовився.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, залишивши рішення суду першої інстанції без змін.

В судовому засіданні представник відповідача апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Позивач та його представник до судового засідання не з'явились, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, у зв'язку з чим суд визнав за можливе здійснити апеляційний перегляд справи за відсутності позивача та його представника.

Судом відмовлено у задоволенні клопотання позивача про відкладення розгляду справи через зайнятість його представника в іншому судовому процесі, оскільки позивачем до заяви про відкладення розгляду справи не надано доказів зайнятості його представника в інших судових засіданнях 25.02.2019 р. Крім того, позивачем не повідомлено причини особисто його неявки до судового засідання.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить висновку, що апеляційна скарга має бути задоволена з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що з 11.04.2016 р. ОСОБА_3 працює на посаді начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, є державним службовцем та займає посаду, віднесену до категорії «Б».

Наказом Держпраці №34-кт від 20.06.2018 р. до ОСОБА_3 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання посадових обов'язків.

Підставою відкриття дисциплінарного провадження стала службова записка заступника начальника управління - начальника відділу нормативно-правового забезпечення управління юридичного забезпечення Держпраці. Від позивача головою дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Держпраці витребувані пояснення. Позивачем відповідні пояснення надані.

Відповідачем 13.06.2018 р. складено висновок про наявність підстав для застосування до начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області ОСОБА_3 за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме неналежне виконання посадових обов'язків (неналежне забезпечення і контроль ефективності роботи відділу юридичного забезпечення), дисциплінарного стягнення, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» у вигляді оголошення догани.

Головою дисциплінарної комісії внесено подання Голові Держпраці про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Наказом Держпраці №34-кт від 20.06.2018р. до ОСОБА_3 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання посадових обов'язків.

Судом першої інстанції зазначено, що позивачем доведено відповідачу інформацію про неукомплектованість штату юридичного відділу, з чим і переважно пов'язане навантаження та впливає на виконання обов'язків юридичного відділу, а відповідачем не доведено реагування на повідомлення позивача про неукомплектованість штату.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем ані у висновку, ані у поданні, рівно як і у відзиві, не наведено обґрунтувань співрозмірності застосованого виду дисциплінарного стягнення вчиненому проступку, не доведено неможливість застосування до позивача більш м'якого виду покарання - зауваження, тобто не доведено правомірність та законність своїх дій всупереч вимогам ч. 2 ст. 77 КАС України.

Суд вважає такий висновок необґрунтованим, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 є державним службовцем, з 11.04.2016 р. обіймає посаду начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, яка віднесена до категорії «Б» посад державної служби.

Наказом Голови Держпраці № 34-кт від 20.06.2018 р. за неналежну організацію, забезпечення і контроль ефективності роботи відділу юридичного забезпечення Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (неподання апеляційних та касаційних скарг; неприйняття рішень щодо виконання вхідних документів (постанов суду); невідповідності окремих пунктів Положення про відділ юридичного забезпечення Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області вимогам чинного законодавства; не взяття участі представників Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області у судових засіданнях), керуючись п. 5 ч. 2 ст. 65 та п. 2 ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» за неналежне виконання посадових обов'язків оголошено догану ОСОБА_3, начальнику Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Підставою прийняття наказу зазначено пояснення ОСОБА_3; висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності по дисциплінарному провадженню щодо начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 13.06.2018 р.; подання щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_3 від 13.06.2018 р.

Виданню наказу № 34-кт від 20.06.2018 р. передували наступні події.

Наказом Держпраці від 23.03.2018 р. № 113-к із змінами, внесеними наказами Держпраці від 27.04.2018 р. № 162-к, від 11.05.2018 р. № 185-к, від 29.05.2018 р. № 217-к відкрите дисциплінарне провадження відносно начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області ОСОБА_3 у зв'язку із надходженням службової записки заступника начальника управління - начальника відділу нормативно-правового забезпечення управління юридичного забезпечення Кокоші О.М. від 23.03.2018 р., невиконанням доручення заступника Голови Держпраці Шумелюка І.І.

У висновку про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності по дисциплінарному провадженню щодо начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 13.06.2018 р. дисциплінарною комісією встановлено наявність підстав для застосування до начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області ОСОБА_3 за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме неналежне виконання посадових обов'язків (неналежне забезпечення і контроль ефективності роботи відділу юридичного забезпечення), дисциплінарного стягнення, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» у вигляді оголошення догани.

Головою дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Держпраці 13.06.2018 р. внесено подання Голові Держпраці про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_3, начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, в якому дисциплінарна комісія рекомендує за неналежне виконання посадових обов'язків застосувати до начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області ОСОБА_3 відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

Актами від 20.06.2018 р. (а.с. 121-123) зафіксовано відмова ОСОБА_3 від ознайомлення з наказами від 29.05.2018 р. № 217-к «Про внесення змін до наказу Держпраці від 23.03.2018 № 113-к» (зі змінами), від 11.05.2018 р. № 185-к «Про внесення змін до наказу Держпраці від 23.03.2018 № 113-к» (зі змінами), від 27.04.2018 р. № 162-к «Про внесення змін до наказу Держпраці від 23.03.2018 № 113-к» (зі змінами).

Відповідно до акту від 20.06.2018 р. ОСОБА_3 відмовився від надання письмових пояснень Голові Держпраці відповідно до ст. 75 Закону України «Про державну службу».

Відповідно до акту від 20.06.2018 р. ОСОБА_3 ознайомився з наказом Держпраці від 20.06.2018 р. № 34-кт «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_3», але від підпису та отримання копії наказу відмовився.

Спірним є питання дотримання процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності державного службовця, а також доведеності наявності підстав для застосування до позивача дисциплінарного стягнення.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 р. № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Як визначено частиною 1 статті 65 цього Закону підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, є дисциплінарним проступком.

За приписами статті 68 Закону № 889-VIII дисциплінарні провадження ініціюються суб'єктом призначення.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) <…> на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В":

зауваження - суб'єктом призначення;

інші види дисциплінарних стягнень - суб'єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Відповідно до частин 1-2, 9-11 статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", є Комісія.

Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення.

Суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов'язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Частиною 1 статті 71 цього Закону з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування.

У разі невиконання або неналежного виконання посадових обов'язків державним службовцем, перевищення повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді, службове розслідування проводиться обов'язково.

Тобто, в спірному випадку проведення службового розслідування не є обов'язковим.

Частинами 1 та 3 статті 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення.

Статтею 74 Закону № 889-VIII передбачені гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення, відповідно до частин 1-2, 6 якої дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 75 Закону № 889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб'єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Крім того, статтею 76 цього Закону встановлено право державного службовця на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

Суд приходить до висновку, що відповідачем дотримана процедура накладення на ОСОБА_3 дисциплінарного стягнення.

Так, позивач займає посаду категорії «Б» державної служби, відповідно, дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Держпраці розглянута дисциплінарна справа відносно позивача, за результатами такого розгляду дисциплінарною комісією внесено суб'єкту призначення (Голові Держпраці) подання, яким рекомендовано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

На підставі цього подання Головою Держпраці накладене такий вид дисциплінарного стягнення - оголошення догани. При цьому належними доказами (актом) доведено відмову позивача від надання письмових пояснень, що повністю узгоджується з приписами ч. 3 ст. 75 Закону № 889-VIІI та спростовує доводи позивача про ненадання відповідачем можливості надання письмових пояснень.

Вирішуючи доведеність наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII, а саме невиконання або неналежного виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, суд враховує наступне.

Виходячи зі змісту спірного наказу дисциплінарний проступок, за який позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, полягає у неналежній організації, забезпеченні і контролю ефективності роботи відділу юридичного забезпечення Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (неподання апеляційних та касаційних скарг; неприйняття рішень щодо виконання вхідних документів (постанов суду); невідповідності окремих пунктів Положення про відділ юридичного забезпечення Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області вимогам чинного законодавства; не взятті участі представників Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області у судових засіданнях).

Статтею 8 Закону № 889-VIII визначені основні обов'язки державного службовця, відповідно до частини 1 якої державний службовець зобов'язаний:

1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки;

3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина;

4) з повагою ставитися до державних символів України;

5) обов'язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов'язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації;

6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів;

7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов'язки;

8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України;

9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції;

10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби;

11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності;

12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв'язку з виконанням посадових обов'язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню;

13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов'язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

Положенням про Державну службу України з питань праці, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 р. № 96, (далі - Положення № 96) встановлено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах, зокрема, промислової безпеки, охорони праці, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

Згідно з пп. 6 п. 5 Положення № 96 Держпраці з метою організації своєї діяльності контролює та координує діяльність територіальних органів Держпраці, надає їм методичну та практичну допомогу в організації роботи, перевіряє її виконання.

Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 Положення № 96).

Положення про Головне управління (Управління) Державної служби України з питань праці в області затверджене наказом Міністерства соціальної політики України від 27.03.2015 р. № 340, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20.04.2015 р. за № 438/26883, (далі - Положення № 340).

Відповідно до пунктів 10, 11 Положення № 340 начальник Управління Держпраці несе персональну відповідальність за виконання покладених на Управління Держпраці завдань і здійснення ним своїх повноважень.

Начальник Управління Держпраці: очолює Управління Держпраці, здійснює керівництво його діяльністю, представляє Управління Держпраці у відносинах з іншими органами, підприємствами, установами, організаціями; здійснює керівництво Управлінням Держпраці, несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності; організовує та забезпечує виконання Управлінням Держпраці відповідно актів законодавства, наказів Міністерства соціальної політики України організаційно-розпорядчого характеру, доручень Міністра, наказів Державної служби України з питань праці, доручень Голови Державної служби України з питань праці; вносить Голові Державної служби України з питань праці пропозиції щодо пріоритетів роботи Управління Держпраці і шляхів виконання покладених на нього завдань, подає на затвердження плани роботи Управління Держпраці; звітує перед Головою Державної служби України з питань праці про виконання покладених на Управління Держпраці завдань та планів роботи;, присвоює їм ранги державних службовців, приймає рішення щодо їх заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності (крім своїх заступників); порушує перед Головою Державної служби України з питань праці питання про присвоєння рангів державних службовців своїм заступникам, а також щодо заохочення та притягнення їх до відповідальності; підписує накази Управління Держпраці; розподіляє обов'язки між своїми заступниками; затверджує положення про структурні підрозділи Управління Держпраці та посадові інструкції працівників; здійснює інші повноваження відповідно до законодавства.

Обґрунтовуючи порушення, які стали підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивачем зазначається про неукомплектованість штату відділу юридичного забезпечення, а також про повідомлення Голову Держпраці про ситуацію, що склалася.

Разом з тим, виходячи з Положення № 340, саме до повноважень ОСОБА_3 як начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області належить здійснення добору кадрів в Управлінні Держпраці, формування кадрового резерву на відповідні посади; організація роботи з підготовки, перепідготовки та підвищення кваліфікації працівників; призначення на посади та звільнення з посад керівників структурних підрозділів, призначення на посади та звільнення з посад інших державних службовців та працівників Управління Держпраці; розподілення обов'язків між своїми заступниками; затвердження положення про структурні підрозділи Управління Держпраці та посадових інструкцій працівників.

Зважаючи на те, що начальник ГУ Держпраці несе персональну відповідальність за виконання покладених на Управління Держпраці завдань і здійснення ним своїх повноважень, а позивачем не прийнято заходів щодо здійснення добору кадрів, комплектування відділу юридичного забезпечення, що призвело до неналежного здійснення повноважень цим структурним підрозділом в частині незабезпечення апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, прийнятих не на користь Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, та не взяття участі представників Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області у судових засіданнях, суд доходить до висновку про правомірність висновку дисциплінарної комісії про неналежне виконання посадових обов'язків з боку позивача, що утворює склад дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII.

Також про неналежне виконання посадових обов'язків свідчить не здійснення позивачем приведення у відповідності до вимог законодавства окремих пунктів Положення про відділ юридичного забезпечення Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області вимогам чинного законодавства, хоча саме до повноважень позивача як керівника належить затвердження положення про структурні підрозділи Управління Держпраці та посадових інструкцій працівників.

Суд погоджується з доводами апелянта, що доведення позивачем до відома Держпраці інформації про неукомплектованість штату відділу юридичного забезпечення не може слугувати підставою для висновку про відсутність в діях позивача складу дисциплінарного проступку, оскільки позивачем не надано доказів, які дії вчинялись саме ним як керівником задля належного підбору кадрів та комплектування цього відділу.

Частиною 1 статті 66 Закону № 889-VIII встановлено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Згідно з ч. 3 ст. 66 Закону № 889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Таким чином, відповідачем обґрунтовано за допущення позивачем як державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII (невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень), застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

При цьому доводи позивача, підтримані судом першої інстанції, про не доведення відповідачем співрозмірності застосованого виду дисциплінарного стягнення вчиненому проступку, не доведення неможливості застосування до позивача більш м'якого виду покарання - зауваження, суд вважає необґрунтованими, оскільки ч. 3 ст. 66 Закону № 889-VIII передбачено застосування за вчинення дисциплінарного проступку, визначеного п. 5 ч. 2 ст. 65 цього Закону, саме догани.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, не відповідають обставинам справи, судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права, що є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної служби України з питань праці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.10.2018 р. в справі № 804/4817/18 задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.10.2018 р. в справі № 804/4817/18 за позовом ОСОБА_3 до Державної служби України з питань праці про скасування наказу скасувати.

Ухвалити в справі № 804/4817/18 нове судове рішення.

В задоволенні позову ОСОБА_3 до Державної служби України з питань праці про скасування наказу відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття 25.02.2019 р. та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 26.02.2019 р.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва

суддя С.В. Білак

суддя Н.І. Малиш