Справа № 807/1000/16
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2019-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

20 лютого 2019 рокум. Ужгород№ 807/1000/16

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Гаврилко С.Є., суддів Рейті С.І., Шешеня О.М.,

з участю секретаря судового засідання Кубічек Н.І.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 не зявився;

представник позивача ОСОБА_2 не зявився;

відповідач Державна архітектурно-будівельна інспекція України представник ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про визнання протиправним дій та скасування, припису та постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Розгляд даної справи здійснено за правилами загального позовного провадження із врахуванням відкриття провадження та призначення справи до судового розгляду відповідно до вимог КАС України, у редакції, що діяв до 15 грудня 2017 року.

ОСОБА_1 (Закарпатська область, Рахівський район, с. Розтоки, буд. 357, РНОКПП НОМЕР_1 ) в особі представника ОСОБА_2 (88009, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Грушевського, 70/54) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ), з урахуванням зміни позовних вимог, остаточно, просив суд: "1.Поновити строк на звернення з позовом; 2. Визнати протиправними і скасувати: 1.1) направлення для проведення позапланової перевірки № 07/1007 від 05.01.2016 року, підписане заступником начальника Управління ДАБІ у Закарпатській області ОСОБА_4 ; 1.2) припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 01-П/1007 від 11.01.2016 року; 2.3) постанову про адміністративне правопорушення № 10/1007 від 21.01.2016 року, складені головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Закарпатській області ОСОБА_5 відносно ОСОБА_1; 3. Визнати протиправними дії Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Закарпатській області ОСОБА_5 щодо проведення 6 та 11 січня 2016 року позапланових перевірок дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил зі складанням акту № 07/1007 від 06.11.2016 року та акту № 07/1007 від 11.01.2016 року."

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2016 року було відкрито провадження в даній адміністративній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2016 року було закінчено підготовче провадження і призначено дану адміністративну справу до судового розгляду.

Розгляд даної справи неодноразово відкладався у звязку з існуванням на те обєктивних причин.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 березня 2018 року у звязку із зверненням сторін з клопотанням про надання їм часу для примирення, провадження у даній справі було зупинено.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2018 року провадження у справі було поновлено.

Позовну заяву мотивовано тим, що відповідачем протиправно було винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 01-П/1007 від 11 січня 2016 року, постанову про адміністративне правопорушення № 10/1007 від 21 січня 2016 року. Позивач вважає оскаржувані рішення та дії відповідача незаконними, такими, що порушують право позивача на володіння своїм майном, а тому такі підлягають визнанню протиправними і скасуванню. Зокрема, вказав, що проведена відповідачем позапланова перевірка позивача 06 січня 2016 року здійснена за відсутності передбачених законодавством підстав для проведення перевірки така була проведена протиправно. Позивача вказує, що оскаржуваною постановою про адміністративне правопорушення № 10/1007 від 21 січня 2016 року, позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 188-42 КУпАП за невиконання припису від 12 серпня 2014 року внесеного інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області з порушенням строку на притягнення до адміністративної відповідальності та не уповноваженою на розгляд справи та винесення вказаної постанови посадовою особою.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позовні вимоги не визнає, у звязку з наступним. Зокрема, вказав, 12 серпня 2014 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області, у зв'язку з виявленими за результатами позапланової перевірки порушеннями вимог містобудівного законодавства, ОСОБА_1 видано припис, який позивачем не був оскаржений. На підставі звернення гр. ОСОБА_6 від 24.12.2015 через "гарячу лінію" Держархбудінспекції за вх. №40-5030-М, що зареєстровано в Управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області 28.12.2015 за №М-810/1007-1.14 та направлення для проведення позапланової перевірки від 05 січня 2016 №07/1007 посадовою особою Управління в період з 06 до 12 січня 2016 року проведено позапланову перевірку з питань дотримання вимог містобудівного законодавства гр. ОСОБА_1 в с. Розтоки, 357, Рахівського району, за результатами перевірки було внесено оскаржувані припис та постанова з дотримання вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядку державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Позивач та представник позивача, в судове засідання не зявилися, проте представником було подано до суду заяву про розгляд даної справи без участі позивача та представника позивача за наявними у справі матеріалами, позовні вимоги підтримав в повному обсязі (а.с.а.с. 203, 204).

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечив та просив суд відмовити в задоволенні позову.

Розглянувши подані сторонами докази, заслухавши сторони та їх представників, всебічно і повно оцінивши всі фактичні обставини (факти), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

12 серпня 2014 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області, у зв'язку з виявленими за результатами позапланової перевірки порушеннями вимог містобудівного законодавства, ОСОБА_1 видано припис, з метою усунення виявлених під час перевірки порушень, а саме: зупинити будівельні роботи до виконання правоустановчих документів на будівництво у відповідності до вимог чинного законодавства; припис повинен бути виконаний у дванадцятимісячний термін; в разі не можливості виготовлення правоустановчих документів на будівництво, усунути виявлене правопорушення шляхом знесення чи демонтажу (а.с.а.с. 45, 46).

Відповідно до направлення заступника начальника Управління ДАБІ у Закарпатській області ОСОБА_4 для проведення позапланової перевірки № 07/1007 від 05 січня 2016 року, головного інспектора будівельного нагляду відділу конторою та нагляду за проведенням перевірок було направлено для здійснення позапланової перевірки на дотримання вимог містобудівного законодавства ОСОБА_1 (будівництво господарської споруди) в с.Розтоки, 357, Рахівського району на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08 вересня 2015 року № 976 та звернення гр. ОСОБА_6 від 24 грудня 2015 року через "гарячу лінію" Держархбудінспекції, що зареєстровано в Управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області 28 грудня 2015 року № М-810/1007-1.14 (а.с. 221).

06 січня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_5 проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_1, за результатами якої був складений відповідний акт (а.с.а.с. 47,48).

Зокрема, актом перевірки від 06 січня 2016 року № 07/1007 зафіксовано, що назва та місцезнаходження обєкта будівництва є будівництво літньої кухні в с. Розтоки, 357, Рахівського району, Закарпатської області. За результатами перевірки встановлено зашиття дошками літньої кухні в с. Розтоки, 357, Рахівського району, Закарпатської області. Ведення будівельних робіт з будівництва другого поверху не виявлено (а.с.а.с. 47,48).

Таким чином, вказаним актом перевірки порушень щодо ведення будівельних робіт позивачем, інспектором будівельного нагляду виявлено не було.

Однак 11 січня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_5 проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_1, за результатами якої був складений відповідний акт (а.с.а.с. 49,50).

Зокрема актом перевірки від 11 січня 2016 року № 07/1007 зафіксовано, що назва та місцезнаходження обєкта будівництва є будівництво літньої кухні в с. Розтоки, 357, Рахівського району, Закарпатської області. За результатами перевірки встановлено громадянин ОСОБА_1 не виконав законних вимог припису посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю від 12 серпня 2014 року № 371-П (а.с.а.с. 45,46), а саме: у дванадцятимісячний термін не виготовлена правовстановлююча документація на самочинне будівництво та не зупинено виконання будівельних робіт, що є порушенням статті 41 частини 4 пункту 3 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (а.с.а.с. 49,50).

На підставі вказаного акту відповідачем було видано припис від 11 січня 2016 року № 01-П/1007 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, особи, що здійснила перевірку за порушення статті 41 частини 4 пункту 3 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", вимагалось від позивача до 11 лютого 2016 року усунути виявлені порушення у відповідності до вимог законодавства, а саме виготовити правоустановчу документацію на самовільно збудований обєкт, зупинити ведення будь-яких будівельних робіт (а.с.а.с. 51,52).

21 січня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу конторою та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Закарпатській області було складено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 10/1007, відповідно до якої позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, що передбачене статтею 188-42 частиною 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн. (а.с.а.с. 52,54).

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (далі по тексту - Закон України № 3038-VI) (тут і надалі чинний на час виникнення правовідносин).

Відповідно до статті 41 Закону України № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 41 частини 4 пунктів 2, 3 підпунктів "а" та "б" Закону України № 3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обовязкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі по тексту - Порядок № 553) (тут і надалі чинний на час виникнення правовідносин).

Вказаним порядком визначено, державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, Держархбудінспекцією.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно із пунктом 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Таким чином відповідач наділений правом складати лише один з двох приписів.

Згідно із пунктом 18 Порядку № 553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Згідно із пунктом 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що законодавством регламентовано чітку та послідовну процедуру призначення і проведення позапланової перевірки контролюючими органами об'єктів нагляду та порядок оформлення її результатів. Неухильне виконання вказаної процедури контролюючими органами є основною гарантією дотримання принципів державного архітектурно-будівельного контролю та забезпечення непорушності прав і законних інтересів не лише об'єктів перевірки, а й суб'єктів господарювання, інтересів якої стосуються результати її проведення.

При цьому, порушення процедури призначення та проведення перевірки призводить до відсутності (протиправності) її правових наслідків.

Як встановлено судом, на підставі звернення гр. ОСОБА_6 від 24 грудня 2015 року через "гарячу лінію", відповідачем було видано направлення для проведення позапланової перевірки № 07/1007 від 05 січня 2016 року, щодо дотримання позивачем вимог містобудівного законодавства (а.с. 221).

06 січня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_5 було проведено позапланову перевірка, за результатами якої був складений відповідний акт №07/1007, відповідно до якого було встановлено зашиття дошками літньої кухні в с. Розтоки, 357, Рахівського району, Закарпатської області. Ведення будівельних робіт з будівництва другого поверху не виявлено (а.с.а.с. 47, 48).

Таким чином, під час проведення позапланової перевірки щодо позивача не було виявлено порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а отже протокол і припис не складався, а також його не було притягнуто до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Як вбачається з даного акту підставою для проведення позапланової перевірки було звернення гр. ОСОБА_6 від 24 грудня 2015 року через "гарячу лінію" від 22 грудня 2015 року № М-810/1007-1.14 та направлення для проведення позапланової перевірки № 07/1007 від 05 січня 2016 року.

Таким чином у відповідності Порядку № 553 у звязку із тим, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю складено акт перевірки від 06 січня 2016 року, то відповідне направлення на таку перевірку вже було реалізоване. А відтак, з метою проведення наступного позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю, яке було здійснено позивачем 11 січня 2016 року, повинні існувати законодавчо встановлені підстави, зокрема, нове звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства та відповідне нове направлення для проведення позапланової перевірки

Однак, 11 січня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_5 було повторно проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та складено акт № 07/1007, яким встановлено, що громадянин ОСОБА_1 не виконав законних вимог припису посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю від 12 серпня 2014 року № 371-П.

Відповідно до вказаного акту від 11 січня 2016 року № 07/1007 підставою для проведення позапланової перевірки було звернення гр. ОСОБА_6 від 24 грудня 2015 року через "гарячу лінію" від 22 грудня 2015 року № М-810/1007-1.14 та направлення для проведення позапланової перевірки № 07/1007 від 05 січня 2016 року.

Таким чином, відповідачем було проведено позапланову перевірку 11 січня 2016 року на підставі направлення проведення позапланової перевірки № 07/1007 від 05 січня 2016 року, яке було видано у звязку зі зверненням гр. ОСОБА_6 від 24 грудня 2015 року, і яке було реалізованим під час проведення позапланової перевірки 06 січня 2016 року та за результатом якої вже було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 07/1007 від 06 січня 2016 року.

Представник відповідача в судовому засіданні не зміг пояснити, за яких саме обставин, за наявності одного направлення для проведення позапланової перевірки № 07/1007 від 05 січня 2016 року, що видане з підстав звернення ОСОБА_7 від 24 грудня 2015 року, було двічі проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил позивача та складено акт № 07/1007 від 06 січня 2016 року та № 07/1007 від 11 січня 2016 року з різними обставинами, що були встановлені під час проведення перевірки.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що при проведенні перевірки посадовими особами відповідача саме 11 січня 2016 року, було порушено процедуру проведення позапланового заходу, визначену Порядком № 533, а відтак акт не може слугувати належною правовою підставою для прийняття оскаржуваного припису та постанови.

У звязку з наведених підстав суд вважає за необхідне визнати протиправними дії Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірки Управління ДАБІ у Закарпатській області ОСОБА_5 щодо проведення 11 січня 2016 року позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатами якої складено акт № 07/1007 від 11 січня 2016 року.

В частині позовних вимог про оскарження дій відповідача щодо проведення 06 січня 2016 року позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатами якої складено акт № 07/1007 від 06 січня 2016 року, суд вважає за необхідне відмовити у звязку з правомірністю дій субєкта владних повноважень на проведення такої.

Щодо визнання протиправним та скасування направлення для проведення позапланової перевірки № 07/1007 від 05 січня 2016 року, то чуд зауважує, що таке направлення відповідача про проведення позапланової перевірки № 07/1007 від 05 січня 2016 року є виконаним, тобто таким, що вичерпав свою дію, також такий документ не породжує для позивача негативних наслідків, позаяк такі наслідки породжують відповідні рішення субєкта владних повноважень, що ухвалені за результатами такої перевірки.

Враховуючи встановлені під час судового розгляду даної адміністративної справи обставини, суд констатує, що у даній адміністративній справі предметом оскарження є також

припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 01-П/1007 від 11 січня 2016 року та постанова по справі про адміністративне правопорушення № 10/1007 від 21 січня 2016 року, які прийняті за наслідками позапланової перевірки, дії при проведенні якої визнано протиправними. Тобто, оскаржувані рішення є правовим наслідком перевірки, яка визнана судом протиправною.

Вирішуючи даний спір, Закарпатський окружний адміністративний суд вказує на те, що правові наслідки перевірки, яка була визнана протиправною (дії при проведенні якої були визнані протиправними) не можуть бути правомірними. Закарпатський окружний адміністративний суд вважає за необхідне, у звязку із визнанням перевірки, правовим наслідком якої було прийняття оскаржуваних рішень, протиправною визнати протиправними та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 01-П/1007 від 11 січня 2016 року та постанову по справі про адміністративне правопорушення № 10/1007 від 21 січня 2016 року.

Відповідно до статті 2 частини 3 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено).

У відповідності до статті 77 частини 1 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. Відповідно до статті 77 частини 2 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Так, у п.29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994р. Справа "РуїзТоріха проти Іспанії" (серія А, №303А) Суд повторює, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобовязує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обовязок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Входячи з підстав та предмету спору, системного аналізу положень застосованого судом законодавства України, суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 242-246 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (Закарпатська область, Рахівський район, с. Розтоки, буд. 357, РНОКПП НОМЕР_1) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ) про визнання протиправним дій та скасування, припису та постанови задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 01-П/1007 від 11 січня 2016 року.

Визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 10/1007 від 21 січня 2016 року.

Визнати протиправними дії Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Закарпатській області ОСОБА_5 щодо проведення 11 січня 2016 року позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатами якої складено акт № 07/1007 від 11 січня 2016 року.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (Закарпатська область, Рахівський район, с. Розтоки, буд. 357, РНОКПП НОМЕР_1) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ) судові витрати у розмірі 1102,40 грн. (одної тисячі ста двох гривень 40 копійок).

У задоволенні позову у частині решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України (пункт 15.5)).

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 20 лютого 2019 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі було складено 28 лютого 2019 року.

Головуючий суддя Судді: ОСОБА_8 ОСОБА_9 ОСОБА_10