Справа № 766/12633/16-а
Суддя: Прохоренко В. В.
Дата ухвалення: 2019-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого-судді Прохоренко В.В.,

секретар Литвиненко В.О.,

за участю позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Головного спеціаліста ОСОБА_4 з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради ОСОБА_5, ОСОБА_4 з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання дій неправомірними,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, який обґрунтував тим, що 07.09.2016 року ОСОБА_4 з питань ДАБК Херсонської міської ради здійснено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_6 за адресою: м.Херсон, вул. Кременчуцька,76/108, про що складено відповідний акт в якому зафіксовано, «що на ділянці згідно з рішенням Дніпровського районного суду м.Херсона про розподіл земельної ділянки, збудовано одноповерхова споруда приблизно розміром в плані 7,0*10,0 м, з пиляного каменю «ракушняк». На місці збудованої споруди в технічному паспорті зазначено наступне: літ. «П» - літня кухня, розміром 4.15-7,3м., площею 30,3 кв.м., рік будівництва не зазначено, фундамент виконано з бутового каменю, стіни виконано з цегли; літ. «В» - сарай, площею 18.,9 кв.м., рік будівництва 1953, стіни та фундамент виконані з бутового каменю. Власником земельної ділянки не надано документа, що надає право на проведення будівельних робіт, а саме декларації або повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Також ОСОБА_6 самовільно зробила реконструкцію, а саме демонтаж літньої кухні літ. «П» та сараю літ. «В» на їхньому місці збудувала одноповерхову споруду приблизно площею 70,0 кв.м.. Отже, є підстави вважати, що ОСОБА_6 порушила вимоги п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»».

На підставі вказаного акту ОСОБА_4 з питань ДАБК Херсонської міської ради відносно ОСОБА_6 було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст. 96 КУпАП. Крім того, посадовими особами ОСОБА_4 з питань ДАБК Херсонської міської ради винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07.09.2016 року, з вимогою про усунення порушень, вказаних вище правопорушень. Постановою від 30.09.2016 року на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 5 950 грн., за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП. Вважає, що постанова є незаконною та підлягає скасуванню, оскільки в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення. Розгляд справи було проведено упереджено з грубим порушенням порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення, що призвело до незаконного притягнення її до відповідальності, так як вона не була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи. Крім того, згідно вказаної постанови до адміністративної відповідальності притягнуто «ОСОБА_7Ф.», а її прізвище згідно паспорту «ОСОБА_1Ф.». Враховуючи зазначене, просить суд визнати протиправними дії головного спеціаліста ОСОБА_4 з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради ОСОБА_5 з приводу прийняття постанови про накладення на ОСОБА_6 адміністративне стягнення в розмірі 5950 грн. від 30.09.2016 року; скасувати постанову про накладення на ОСОБА_6 адміністративне стягнення в розмірі 5900 грн., прийняту 30.09.2016 року головним спеціалістом ОСОБА_4 з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради; закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_6 за ч. 5 ст. 196 КУпАП у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні позивач та її представник, позовні вимоги підтримали, просили суд їх задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві.

Представник відповідача ОСОБА_4 з питань ДАБК Херсонської міської ради в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив суд відмовити в задоволенні позову за необґрунтованістю.

Відповідач головний спеціаліст ОСОБА_4 з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради ОСОБА_5 в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Положеннями п.8 ч.1 ст.7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Згідно ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" закріплено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553).

Пунктом 2 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва

Відповідно до п.11 Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт пп. 8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником 21/100 частин домоволодіння, розташованого в м.Херсоні по вул. Кременчуцькій,76/108 та їй виділено у користування земельну ділянку площею 317 кв.м. на підставі рішення Дніпровського районного суду м. Херсона від 08.06.1998 року.

ОСОБА_4 з питань ДАБК Херсонської міської ради в своєму повідомленні № 468 від 18.09.2006 року не заперечувало проти будівництва літньої кухні розміром 3,0х7,3, сараю розміром 3,0х4,0 по вул.Котовського,108/вул. Кременчуцькій,76 ОСОБА_1

Рішенням виконавчого комітету Дніпровської районної у м.Херсоні ради № 537 від 13.10.2006 року надано ОСОБА_1 дозвіл на будівництво літньої кухні розміром 4,0х7,3, та сараю розміром 3,0х4,0 на земельній ділянці, яка розташована у м.Херсоні по вул.Котовського,108/вул. Кременчуцькій,76.

07.09.2016 року ОСОБА_4 з питань ДАБК Херсонської міської ради здійснено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_6 за адресою: м.Херсон, вул. Кременчуцька,76/108, про що складено відповідний акт в якому зафіксовано, «що на ділянці згідно з рішенням Дніпровського районного суду м.Херсона про розподіл земельної ділянки, збудовано одноповерхова споруда приблизно розміром в плані 7,0*10,0 м, з пиляного каменю «ракушняк». На місці збудованої споруди в технічному паспорті зазначено наступне: літ. «П» - літня кухня, розміром 4.15-7,3м., площею 30,3 кв.м., рік будівництва не зазначено, фундамент виконано з бутового каменю, стіни виконано з цегли; літ. «В» - сарай, площею 18.,9 кв.м., рік будівництва 1953, стіни та фундамент виконані з бутового каменю. Власником земельної ділянки не надано документа, що надає право на проведення будівельних робіт, а саме декларації або повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Також ОСОБА_6 самовільно зробила реконструкцію, а саме демонтаж літньої кухні літ. «П» та сараю літ. «В» на їхньому місці збудувала одноповерхову споруду приблизно площею 70,0 кв.м.. Отже, є підстави вважати, що ОСОБА_6 порушила вимоги п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»».

Крім того, посадовими особами ОСОБА_4 з питань ДАБК Херсонської міської ради винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07.09.2016 року.

Даним приписом управління ДАБК Херсонської міської ради вимагало від ОСОБА_1 усунути порушення вимог містобудівного законодавства, шляхом надання документів, що надають право на проведення будівельних робіт та подальшу експлуатацію будинку. Строк виконання цього припису вказано до 07 жовтня 2016 року.

Проте, управлінням ДАБК Херсонської міської ради не було конкретизовано, які саме документи вимагаються від ОСОБА_1 для виконання вимог даного припису, також відсутні дані відомості в актів, протоколі та постанові.

Також в даному приписі зазначено, що ОСОБА_1 відмовилася від підпису.

Між тим, відомостей про отримання даного припису позивачем матеріали справи не містять та у відповідній графі не зазначено інформації про його направлення.

Крім того, відповідач не дочекавшись закінчення терміну виконання вимог припису на підставі вказаного акту склав відносно ОСОБА_6 15.09.2016 року протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст. 96 КУпАП. Розгляд справи призначив на 29.09.2016 року о 09.00 годин.

Постановою від 30.09.2016 року на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 5 950 грн., за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП, а саме за не надання документу, що надає право на проведення будівельних робіт, а саме декларації або повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Як вбачається з матеріалів справи, 31 жовтня 2016 року, управлінням ДАБК Херсонської міської ради, за невиконання вимог припису від 07.09.2016 року, прийнято постанову №79/701/01-24 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП та накладено штраф у сумі 6 800,00 грн., тобо особа була притягнута до адміністративної відповідальності за тим же приписом вдруге.

Постановою Одеського апеляційного адміністративного суду від 12.10.2017 року вказана постанова скасована.

За приписами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- ікінозйомки, відеозапису,які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, висновки про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблені на підставі всебічного, повного і об'єктивного дослідження всіх обставин та доказів.

Відповідно до ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Суд зазначає, що відповідачем по справі не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження адміністративного правопорушення, вчиненого позивачем. Крім того, допущену описку в прізвищі позивача припис, акт, протокол про адміністративне правопорушення складено на іншу особу, що підтверджує факт недотримання субєктом владних повноважень щодо повного, всебічного та обєктивного встановлення всіх обставин справі.

Між тим, в порушення ст.77 КАС України, як вбачається з матеріалів справи, відповідач, який заперечував проти позову, не навів доводів та не надав доказів правомірності прийнятого ним рішення.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення субєкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення субєкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення субєкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Таким чином, керуючись приписами наведених норм законодавства, оцінивши надані сторонами до матеріалів справи докази, враховуючи, що відповідачем, який заперечував проти позову, не доведено правомірність встановлення адміністративного правопорушення, не надано доказів правомірності прийнятого ним рішення, суд, враховуючи положення ст. 286 КАС України, дійшов висновку, що позов є таким, що підлягає задоволенню в частині скасування постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлена позовна вимога про визнання протиправними дії щодо складання постанови по справі про адміністративне правопорушення від 30.09.2016 року.

Однак, суд зазначає, що дії суб'єкта владних повноважень без створення документа не несуть для позивача правових наслідків. Правові наслідки у формі виникнення обов'язків несе спірна постанова, яка, відповідно до ст.286 КАС України, повинна визнаватися протиправною та скасовуватися.

Керуючись ст. 19 Конституції України, ст. ст. 283, 288, 289 КУпАП, ст. ст. 2, 77,139,241-244, 246, 257, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову від 30.09.2016 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 900 грн. по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст. 96 КУпАП на ОСОБА_1.

Справу про адміністративне правопорушення закрити.

В решті позову відмовити.

Рішення може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Пятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Відповідно до Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Повний текс рішення складено 28.02.2019 року.

Суддя: В.В. Прохоренко