Справа № 815/2960/18
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2019-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2019 р.м.ОдесаСправа № 815/2960/18
П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача - Шляхтицького О.І.,

суддів: Потапчука В.О., Семенюка Г.В.,

при секретарі - Ханділян Г.В.

за участю: представника позивача - Цубенко Євгена Леонідовича та представника апелянта - Ковальчук Олени Андріївни,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу Одеської митниці ДФС на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2018 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Уітака" до Одеської митниці ДФС про визнання незаконними та скасування рішення про визначення коду товару та картки відмови,-

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

У червні 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Уітака" (далі ТОВ) звернулось до суду з адміністративним позовом, в якому просило визнати незаконним та скасувати рішення Одеської митниці ДФС від 10 лютого 2018 року № КТ-UA -2018 про визначення коду товару та визнати незаконним та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 500060/2018/08237.

В обгрунтування позовних вимог було зазначено, що Одеською митницею ДФС (далі ДФС) порушуються норми чинних міжнародних договорів щодо порядку визначення коду товару, а також приписи чинного законодавства України щодо порядку виконання судових рішень та використання висновків експертів при визначенні коду товару. Позивач вказує, що в порушення статей 9, 19 Конституції України, статей 1, 356, 357 Митного кодексу України, статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України відповідачем неправомірно та безпідставно винесено оскаржуване рішення.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2018 року позовні вимоги було задоволено.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з даним рішенням суду ДФС подала апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв'язку з чим просить його скасувати та відмовити в задоволенні позову.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Обставини справи.

Судом першої інстанції було встановлено, що ТОВ на виконання своєї господарської діяльності 10 жовтня 2016 року було укладено Контракт № В-15 між ним та постачальником Beijing Tianma Sling Co., Ltd. Згідно п.1.1 даного договору предметом купівлі є стрічка текстильна власного виробництва згідно специфікації та/або інвойсу.

24 січня 2018 року для належного оформлення імпортованого товару позивачем подано митну декларацію UA500060/2018/001807. У графі 31 даної декларації «Вантажні місця та опис товарів» та Доповнення 1 до декларації визначено: Стрічка текстильна з поліестеру, сплетена, не просочена, лінійна щільність понад 50000 децитексів (5г/м), що використовуються при виготовленні стропового такелажного обладнання:

Стрічка текстильна завширшки: - 60 мм - 60000м (вага нетто 7301 кг), - 90 мм - 26000м (вага нетто 5275 кг), - 120 мм - 3000м (вага нетто 759 кг), - 150 мм - 3000м (вага нетто 1220 кг).

Стрічка текстильна для храпового механізму, завширшки: 25 мм - 5000м (вага нетто 145 кг) - 0,9 th, 50 мм - 4000м (вага нетто 300 кг) - 3 th, 50 мм - 12000м (вага нетто 1380 кг) - 5 th. Торговельна марка - немає данних. Виробник - Beijing Tianma Sling Co., Ltd Країна виробництва - CN.

У графі 33 «Код товару» позивачем визначено код товару .

За результатом розгляду наданої позивачем декларації відповідачем прийнято рішення щодо відмови у прийнятті митної декларації UA500060/2018/001807, наданої позивачем. Проте, як зазначалось позивачем та не заперечувалось відповідачем, Одеською митницею ДФС було складено тимчасову митну декларацію для остаточного з'ясування коду товару за УКТЗЕД шляхом проведення дослідження та отримання додаткової інформації.

09 лютого 2018 року Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України було направлено лист на запит Одеської митниці ДФС від 24 січня 2018 року №1807 про проведення дослідження товару «Стрічка текстильна…». Разом з цим листом на адресу відповідача було направлено Висновок №110 від 09 лютого 2018 року.

За результатами проведеного дослідження Експертом Саакяном А.Д. встановлено невідповідність опису товару у графі 31 МД ІМ 40 ТН від 24 січня 2018 № UA500060/2018/001807.

Відтак, 10 лютого 2018 року Одеською митницею ДФС за №КТ-UA-2018 було винесено Рішення про визначення коду товару, згідно якого код товару було замінено на .

23 березня 2018 року уповноваженою особою позивача було подано додаткову декларацію до тимчасової декларації UA500060/2018/008611.

24 березня 2018 року відповідачем Одеською митницею ДФС було прийнято Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500060/2018/08237.

Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не надано жодних обґрунтованих доводів на підтвердження власної правової позиції, які б спростовували доводи позивача з приводу протиправності спірних рішень. Також було зазначено про порушення митним органом норм чинного законодавства шляхом неналежного виконання покладених на орган завдань та незабезпечення повного та всебічного з'ясування обставин під час митного оформлення, що, на думку суду, є неприпустимим. Крім того, суд прийняв до уваги твердження представника позивача стосовно того, що постанова Одеського апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2018 року у справі №815/1465/17 має відношення для справи, що розглядається, імпорт та його подальше декларування відбувалося на підставі одного і того ж контракту В-15 від 10 жовтня 2016 року між тими самими сторонами, а предметом договору були ідентичні товари.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України та Митному кодексу України.

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.

Положеннями статті 67 МК України передбачено, що українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

За змістом статті 69 МК України вбачається, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про Митних тариф України» цим Законом встановлюється Митний тариф України (групи 01-72; групи 73-97).

Митний тариф України є невід'ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до основних правил інтерпретації УКТЗЕД Митного тарифу України класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

(a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Згідно із Наказом ДФС України від 09 червня 2015 №401 «Про затвердження Пояснень до УКТ ЗЕД» До товарної позиції 5806 включаються такі вузькі тканини:

1) Тканини з основи та утоку в стрічках завширшки не більше 30 см, які мають пруги (плоскі чи трубчасті) по обидва боки. Ці вироби виготовляються на спеціальних стрічкових ткацьких верстатах, причому часто кілька стрічок виготовляються одночасно; у деяких випадках стрічки можуть бути одержані з хвилястими пругами на одній чи обох сторонах.

2) Стрічки завширшки не більше 30 см, нарізані (чи розрізані) з ширших кусків тканини з основи та утоку (нарізані (чи розрізані) поздовжньо чи поперек) і які мають несправжні пруги по обох краях або звичайний тканий пруг з одного краю і несправжній пруг з іншого краю. Несправжні пруги роблять, щоб застерегти нарізану (чи розрізану) тканину від осипання, і вони можуть, наприклад, складатися з ряду перевивальних ниток, прокладених у ширшій тканині перед нарізкою (чи розрізкою), простою підшивкою, або несправжні пруги можуть бути також одержані склеюванням країв стрічок чи оплавленням країв стрічок, якщо вони з синтетичних або штучних волокон. Пруги також можуть бути створені обробленням тканини перш, ніж її нарізають на стрічки, способом, який захищає пруги цих стрічок від осипання. У цьому випадку очевидна відсутність розходження між вузькою тканиною і тканиною з несправжніми пругами. Стрічки, нарізані (чи розрізані) із тканин, але без справжнього чи несправжнього пруга по кожній стороні, не включаються до цієї товарної позиції і вважаються звичайними тканинами (щодо з'єднання по діагоналі - див. нижче, пункт 4).

3) Безшовні трубчасті тканини з основи та утоку, ширина яких у складеному (плоскому) вигляді не перевищує 30 см. Тканини, які складаються зі стрічок із краями, з'єднаними для утворення трубки (зшиванням, склеюванням або інакше), до цієї товарної позиції не включаються.

4) З'єднані по діагоналі вироби зі стрічок із загнутими краями, ширина яких у розгорнутому вигляді не перевищує 30 см, нарізані поперек основи та утоку тканини. Ці вироби ріжуться із широких тканин і не мають справжнього чи несправжнього пруга.

До перерахованих вище виробів включені стрічки і тасьма, а також деякі галуни з властивостями тканих стрічок.

Як правило, стрічки з шовкових, вовняних, бавовняних чи синтетичних або штучних волокон з вмістом або без вмісту еластомірної нитки чи гумової нитки, використовуються для нижньої білизни, жіночого одягу, в процесі виготовлення капелюхів і комірців, як орденські стрічки, декоративні палітурні матеріали, в обробленні меблів і т.д.

До цієї товарної позиції включаються також вузькі тканини з металевих ниток за умови, що такі тканини безсумнівно використовуються для одягу, оздоблювальних або аналогічних цілей (див. Примітку 7 до цієї групи).

Галуни, розглянуті в цій товарній позиції, є вузькими стрічками; тасьма - товста, міцна, вузька тканина переважно з бавовняних, лляних, конопляних чи джутових волокон, тасьма і галуни використовуються в шорній справі, для упряжі, для виготовлення пасків, поясів, сидінь стільців і т.д.

До цієї товарної позиції також включаються паски для сліпих з двох стрічок, з'єднаних через рівні інтервали вузькими смугами, причому весь виріб одержують протягом однієї неперервної операції ткацтва.

Водночас, до товарної позиції 5607 включаються шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси:

5607 50 - з інших синтетичних волокон:

-- з нейлону або інших поліамідів чи поліефірів:

--- з лінійною щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м):

5607 50 11 00 --- плетені або в обплетенні.

Шпагати, мотузки, канати та троси використовуються як пакувальний шпагат, для обв'язування пакетів, буксирування, навантажувальних робіт і т.д. їхній поперечний переріз звичайно круглий, але іноді (наприклад, деякі троси для приводів) мають квадратний, трапецієподібний чи трикутний переріз. Вони, як правило, не відбілюються, але можуть бути забарвлені, просочені, щоб зробити їх стійкими до гниття, сформовані із забарвленим пасом або просочені, з покриттям чи в оболонці з гуми чи пластмас.

Так, приймаючи спірні рішення та відносячи імпортований товар до товарної позиції 5806, ДФС посилалась на результати проведеного дослідження експертом Саакяном А.Д., яким встановлено невідповідність опису товару у графі 31 МД ІМ 40 ТН від 24 січня 2018 № UA500060/2018/001807, тобто експертом фактично зазначено про помилковість віднесення ТОВ імпортованого товару до товарної позиції 5607.

Разом з тим, з того ж таки висновку Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України вбачається, що до Одеського управління не надано експортну декларацію країни відправлення та сертифікати аналізу від виробника, також, зазначено, що артикули товару на маркувальних етикетках відсутні, одночасно зазначено про необхідність використання інформації від фірми-виробника для встановлення призначення товару.

Більше того, самим експертом було зазначено, що в Одеському відділі відсутнє необхідне обладнання для визначення лінійної щільності проб.

Водночас, незважаючи на не визначеність всіх необхідних характеристик згідно УКТЗЕД завезеного ТОВ товару, Одеське управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України здійснило самостійно визначення характеристик імпортованого товару, не володіючи точними даними про нього, вказаною експертною установою зазначені висновки було зроблено незважаючи відсутність всіх необхідних документів, про що експертом самим зазначено у висновку.

З урахуванням наведених обставин, колегія суддів вважає, що вказаний висновок, на якому і ґрунтується правова позиція податкового органу, не може бути застосований при визначенні товарної позиції спірного товару, оскільки не є ґрунтовним дослідження імпортованого товару та містить значні суперечності.

Крім того, слід зазначити, що у вказаному висновку було лише наголошено, що імпортований товар не відноситься до товарної позиції, яку було зазначено позивачем, водночас, не зроблено висновок, що відповідний товар належить до товарної позиції 5806, яку визначено ДФС.

Окремо слід наголосити, що експертною установою взагалі не проводилось дослідження лінійної щільності спірного товару, показник якої, між іншим, є одним з визначальних для встановлення вірного коду спірного товару, натомість згідно сфер акредитації експертної установи остання компетентна здійснювати дослідження виключно поверхневої щільності.

З наведеного вбачається, що податковим органом за відсутності належного експертного дослідження та відповідних специфічних знань, які стосуються відповідного товару, фактично було самостійно та на власний розсуд визначено товарну позицію спірного товару, що є недопустимим та свідчить про безпідставність зміни товарної позиції імпортованого товару з 5607 на 5806.

Крім того, справа містить судові рішення, які набрали законної сили та з яких вбачається, що 10 жовтня 2016 року між Beijing Tianma Sling Co., Ltd (Постачальник) та ТОВ (Покупець) укладено контракт №В-15. Відповідно до предмету даного контракту, Покупець купує, а Постачальник доставляє Покупцеві стрічку текстильну власного виробництва згідно специфікації і / або інвойсу, в подальшому іменується "товар", найменування, кількість, ціни і загальна вартість якого вказані в специфікаціях, які є невід'ємною частиною цього контракту.

06 лютого 2017 року до Одеської митниці ДФС уповноваженою особою декларанта (ПП "Трейд Бізнес Сервіс") подано митну декларацію №500060006/2017/001940. В графі 33 "Код товару" визначений код товару - , який передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 2% від митної вартості товару.

На підставі МД №500060006/2017/001940 від 06 лютого 2017 року, митним органом було відмовлено ТОВ у митному оформленні товарів у зв'язку з чим була оформлена тимчасова митна декларація на товари, точні відомості про код яких згідно з УКТЗЕД, можуть бути встановлені після проведення їх дослідження, отримання додаткової інформації, тощо, за №500060006/2017/0002233 від 09 лютого 2017 року.

02 березня 2017 року відділом митного оформлення №6 митного поста "Одеса-центральний" Одеської митниці ДФС прийнято рішення про визначення коду товару від 02 березня 2017 року №КТ-UA-2017, яким заявлений позивачем код УКТЗЕД (графа 33 митної декларації) змінений на код УКТЗЕД та наведений наступний опис товару: "Вузька тканина за тканими пругами, з синтетичних (100% поліефір) ниток різних кольорів без дублювання та покриття пластмасами. 30 мм - 40000 м (2550 кг нетто), - 60 мм - 63700 м (7450 кг нетто), 90 мм - 5000 м (950 кг нетто), 120 мм - 3000 м (760 кг нетто), - 150 мм - 3000 м (1120 кг нетто), 25 мм - 24000 м (758 кг нетто), 50 мм - 10000 м (1148 кг нетто). Торговельна марка - немає даних. Виробник "Beijing Tianma Sling Co., Ltd". Країна виробництва - CN".

22 березня 2017 року Одеською митницею ДФС прийнята картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500060/2017/00013.

Не погоджуючись з даними рішеннями, позивач звернувся до суду для захисту своїх прав, свобод та інтересів і в рамках судового розгляду постановою Одеського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2017 року (за наслідком апеляційного перегляду дана постанова була залишена в силі) позовні вимоги було визнано обґрунтованими та задоволено.

З аналізу вказаних спірних правовідносин вбачається, що імпорт товару та його подальше декларування по даним спірним правовідносинам та тим, що склались у 2017 році, відбувалося на підставі одного і того ж контракту В-15 від 10 жовтня 2016 року між тими самими сторонами, а предметом договору були ідентичні товари, проте різної кількості та вартості, що не має значення в даних спірних правовідносинах та не впливає на визначення коду товару згідно УКТЗЕД.

Крім того, справа містить постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 04 вересня 2018 року у справі №815/1465/17, згідно з якою касаційну скаргу Одеської митниці Державної фіскальної служби було залишено без задоволення, а постанову Одеського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2017 року та постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2018 року у справі №815/1465/17 залишено без змін.

Так, судом касаційної інстанції (при розгляді аналогічних спірних правовідносин) було зазначено, що контролюючим органом всупереч вимог КАС України не було доведено та надано належних доказів, які б свідчили, що позивачем допущено порушення вимог щодо правильності класифікації за УКТ ЗЕД ввезених ним товарів.

Тому, враховуючи все вищезазначене у сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що позовні вимоги про визнання незаконними та скасування рішення про визначення коду товару та картки відмови є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Доводи апеляційної скарги.

Доводи, викладені у апеляційній скарзі з приводу того, що суд першої інстанції не врахував, що під час здійснення контролю правильності класифікації товарів ДФС виявлені численні випадки віднесення аналогічних товарів до коду 5806, у тому числі з лінійною щільністю вищою ніж заявлено декларантом, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки дані спірні правовідносини склались навколо не віднесення ДФС спірного товару до того коду, який було визначено позивачем при митному оформленні і виключно обставини не/належності спірного товару до коду 5607 (який було визначено ТОВ) ґрунтовно впливають на вирішення спору. Суд зазначає, що інші випадки віднесення аналогічних товарів іншими декларантами до коду 5806, у тому числі з лінійною щільністю вищою ніж заявлено декларантом, впливають лише на правовідносини, які склались щодо таких конкретних інших випадків.

Доводи, викладені у апеляційній скарзі за змістом ідентичні до зазначених в позові, зазначених висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні норм матеріального права.

Інші доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині рішенні, ґрунтуються на суб'єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Таким чином, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції правильно дійшов висновку щодо спірних правовідносин.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Одеської митниці ДФС - залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2018 року - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Дата складення та підписання повного тексту судового рішення - 28 лютого 2019 року.

Головуючий суддя Шляхтицький О.І.
Судді Семенюк Г.В. Потапчук В.О.