Справа № 460/2939/18
Суддя: Дорошенко Н.О.
Дата ухвалення: 2019-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

22 лютого 2019 року м. Рівне №460/2939/18

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дорошенко Н.О. за участю секретаря судового засідання Демчук І.М. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник Пилипчук Ю.Б.,

відповідача: представник Форет М.С., Кордонець М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Приватне акціонерне товариство "Єврошпон-Смига"
доГоловного управління ДФС у Рівненській області
про визнання дій та бездіяльності протиправними, визнання протиправним та скасування наказу, -
В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство "Єврошпон-Смига" (далі - позивач, ПрАТ "Єврошпон-Смига") звернулося до Рівненського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДФС у Рівненській області (далі - відповідач, ГУ ДФС у Рівненській області), в якій просить:

визнати дії відповідача щодо ініціювання проведення документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ "Єврошпон-Смига" з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку за вересень 2018 року та видачі наказу на таку перевірку - протиправними;

визнати протиправним та скасувати наказ відповідача № 2885 від 20.11.2018 про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ "Єврошпон-Смига" з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку за вересень 2018 року;

визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо несвоєчасного внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість задекларованого ПрАТ "Єврошпон-Смига" до відшкодування у декларації за вересень 2018 року та зобов'язати негайно внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість такі дані.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про безпідставність спірного наказу про проведення перевірки з огляду на невстановлення особи перевіряючого, а також відсутність визначених у підпункті 78.1.8 статті 78 Податкового кодексу України (далі -ПК України) підстав для проведення контролюючим органом виїзної документальної перевірки на підставі пункту 200.11 статті 200 ПК України, що слугувало в сукупності підставою для недопуску до проведення перевірки. Стверджував, що заявлена до відшкодування з бюджету сума податку на додану вартість по декларації за вересень 2018 року вважається узгодженою за результатом камеральної перевірки даних цієї декларації 22.11.2018, оскільки квитанцією № 2 підтверджено присвоєння поданій декларації реєстраційного № і відсутність у ній помилок, а відсутність відповідного акту за результатом камеральної перевірки згідно з пунктом 86.2 статті 86 ПК України свідчить про відсутність встановлених порушень порядку декларування суми бюджетного відшкодування. Таким чином позивач переконаний, що не внесення відповідачем до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість задекларованої до бюджетного відшкодування суми податку на додану вартість по декларації за вересень 2018 року є безпідставним та перешкоджає своєчасному отриманню відшкодування суми податку на додану вартість з бюджету.

Ухвалою від 29.11.2018 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, визначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.

Відповідач позову не визнав. Представник відповідача подав відзив на позовну заяву (а.с.51-52), у якому зазначив, що підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків). Враховуючи подання позивачем декларації з податку на додану вартість за вересень 2018 року із заявленою сумою бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку у 3496114 грн. (рядок 20.2.1 декларації), відповідач дійшов обґрунтованих висновків про наявність підстав для проведення документальної виїзної перевірки позивача на підставі підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України, тому посилання позивача до положень статті 200 ПК є безпідставним. Окрім того зазначив, що посадові особи контролюючого органу вправі приступити до проведення перевірки за наявності відповідних підстав, визначених у ПК України, а також за умови пред'явлення направлення на проведення перевірки та копії наказу про проведення перевірки, а ознайомлення з наказом ревізора, про що твердить позивач у позові, не визначено нормами ПК України. До того зазначив, що наказом ДФС України дозволено посадовим особам фіскальної служби до отримання посвідчення використовувати відповідні довідки разом з паспортом громадянина України, які і були пред'явлені ревізором до початку перевірки. Переконаний, що позивачем не наведено жодних обґрунтованих підстав щодо протиправності спірного наказу та дій щодо проведення перевірки, тому просив суд відмовити в позові повністю.

У судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги, просив суд позов задовольнити повністю.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечив проти позовних вимог з підстав, наведених у відзиві на позов, просив суд відмовити у позові повністю.

Заслухавши учасників справи, з'ясувавши доводи та аргументи сторін, наведені в заявах по суті справи, обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, дослідивши зібрані у справі докази, суд встановив такі фактичні обставини справи.

18.10.2018 ПрАТ "Єврошпон-Смига" засобами телекомунікаційного зв'язку через автоматизовану систему "Єдине вікно подання електронних документів" ДФС України подано:

податкову декларацію з податку на додану вартість за вересень 2018 року (а.с.17), що підтверджується квитанцію № 1 від 18.10.2018 (час 20:26:45), результат обробки: Документ доставлено до Державної фіскальної служби України. Документ збережено на центральному рівні. Документ буде оброблено у складі пакету пов'язаних документів (а.с.18);

розрахунок коригування сум податку на додану вартість (Д1) (а.с.19-20), що підтверджується квитанцію № 1 від 18.10.2018 (час 20:26:37), результат обробки: Документ доставлено до Державної фіскальної служби України. Документ збережено на центральному рівні. Документ буде оброблено у складі пакету пов'язаних документів (а.с.21);

розрахунок суми бюджетного відшкодування (Д3) (а.с.22-23), що підтверджується квитанцію № 1 від 18.10.2018 (час 20:26:39), результат обробки: Документ доставлено до Державної фіскальної служби України. Документ збережено на центральному рівні. Документ буде оброблено у складі пакету пов'язаних документів (а.с.24);

заяву про повернення суми бюджетного відшкодування та/або суми коштів на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість та/або врахування реєстраційної суми платника податку, що реорганізується, в обрахунку реєстраційної суми правонаступника (Д4) за вересень 2018 року (а.с.25), що підтверджується квитанцію № 1 від 18.10.2018 (час 20:26:48), результат обробки: Документ доставлено до Державної фіскальної служби України. Документ збережено на центральному рівні. Документ буде оброблено у складі пакету пов'язаних документів (а.с.26);

розшифровку податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів (Д5) (а.с.27-28), що підтверджується квитанцію № 1 від 18.10.2018 (час 20:26:40), результат обробки: Документ доставлено до Державної фіскальної служби України. Документ збережено на центральному рівні. Документ буде оброблено у складі пакету пов'язаних документів (а.с.29);

довідку (Д6) за вересень 2018 року (а.с.30), що підтверджується квитанцію № 1 від 18.10.2018 (час 20:26:45), результат обробки: Документ доставлено до Державної фіскальної служби України. Документ збережено на центральному рівні. Документ буде оброблено у складі пакету пов'язаних документів (а.с.31).

Вказані документи прийнято та перевірено органом ДФС, що підтверджується квитанцією № 2 від 18.10.2018 (час 20:26:45), результат обробки: Документ доставлено до Дубенської ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області. Пакет прийнято. Реєстраційний № (а.с.18 на звороті).

У вказаній податкової звітності позивачем задекларовано:

від'ємне значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 19 податкової декларації з ПДВ) - 3496114 грн. (а.с.17 на звороті);

сума, обчислена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації (рядок 19-рядок 19.1 податкової декларації з ПДВ) - 4818634 грн. (а.с.17 на звороті);

сума від'ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації (рядок 19-рядок 19.1), яка: підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку" (р.20.2.1) складає - 3496114 грн. (а.с.17 на звороті);

фактично сплачено у попередніх та звітному (податкових) періодах постачальникам товарів/послуг або до Державного бюджету України (значення рядка "Усього" графи 7 таблиці 2) - 5023659 грн. (рядок 2 таблиці 1 Додатку 3 до податкової декларації з ПДВ за вересень 2018 року) (а.с.22);

сума, що підлягає бюджетному відшкодуванню (зазначається сума рядка 1, яка не більша значення рядка 2) (значення цього рядка переноситься до рядка 20.2 декларації за поточний звітний (податковий) період) складає - 3496114 грн. (рядок 3 таблиці 1 Додатку 3 до податкової декларації з ПДВ за вересень 2018 року) (а.с.22);

При цьому у таблиці 2 Додатку 3 до податкової декларації з ПДВ за вересень 2018 року позивачем розшифровано від'ємне значення з ПДВ, фактично сплачене у попередніх та звітному (податкових) періодах постачальникам товарів/послуг у розмірі 5023659 грн. (значення рядка "Усього" графи 7 таблиці 2) і значення даної графи враховано позивачем при розрахунку суми бюджетного відшкодування за вересень 2018 року (рядки 2 та 3 таблиці 1 Додатку 3 до податкової декларації з ПДВ за вересень 2018 року, що кореспондує рядку 20.2.1 податкової декларації з ПДВ за вересень 2018 року).

Згідно з витягом щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ № 1831693 від 18.10.2018 (а.с.32), за даними системи електронного адміністрування ПДВ сума податку, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних складає 4818633,66 грн., що кореспондує даним рядка 19.1 податкової декларації з ПДВ за вересень 2018 року.

Начальником відділу контролю за відшкодуванням ПДВ управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДФС у Рівненській області Кордонець М.М. проведено камеральну перевірку достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за вересень 2018 року (податкова декларація від 18.10.2018 № ).

За результатами проведеної камеральної перевірки складено довідку від 20.11.2018 №1622/17-00-12-01/30981499 "Про результати камеральної перевірки ПрАТ "Єврошпон-Смига" () з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за вересень 2018 року" (а.с.88-91), згідно з висновком у якій камеральною перевіркою не встановлено порушення ПрАТ "Єврошпон-Смига" вимог Кодексу в частині достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за вересень 2018 року та наявні підстави відповідно до статті 78 ПК України для проведення документальної позапланової виїзної перевірки податкової декларації з ПДВ за вересень 2018 року.

Начальником ГУ ДФС у Рівненській області з посиланням на статтю 20 розділу І, підпункт 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункт 78.1.8 пункту 78.1 статті 78, пункту 81.1 статті 81, пункту 82.2 статті 82 глави 8 розділу ІІ ПК України винесено наказ від 20.11.2018 № 2885 "Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ "Єврошпон-Смига" () з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку за вересень 2018 року" (а.с.33) та направлення на перевірку від 21.11.2018 № 4288/17-00-12-02 головному державному ревізору-інспектору відділу контролю за відшкодуванням ПДВ управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДФС у Рівненській області Шевчуку В.В. (а.с.34).

На виконання наказу ДФС України від 23.10.2014 № 207 "Про службові посвідчення працівників органів Державної фіскальної служби" ГУ ДФС у Рівненській області видано Шевчуку В.В. довідку від 21.11.2018 № 9067/10/17-00-04-117 в тім, що він працює на посаді головного державного ревізора-інспектора відділу контролю за відшкодуванням ПДВ управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДФС у Рівненській області (а.с.35).

Актом від 26.11.2018 за № 407/17-00-12-02 засвідчено факт відмови від допуску до проведення позапланової документальної перевірки ПрАТ "Єврошпон-Смига" (а.с.42), в свою чергу, позивачем також складено акт про недопущення до проведення позапланової виїзної перевірки ПрАТ "Єврошпон-Смига" з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок у банку за вересень 2018 року (а.с.37-41).

При цьому матеріалами справи підтверджується і не заперечується відповідачем, що ГУ ДФС у Рівненській області не вносилися до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість відомості щодо узгодження суми податку на додану вартість, задекларованого ПрАТ "Єврошпон-Смига" до відшкодування в декларації за вересень 2018 року.

Вважаючи, що у відповідача відсутні повноваження для проведення документальних позапланових виїзних перевірок у процесі бюджетного відшкодування податку на додану вартість з підстав, не передбачених пунктом 200.11 статті 200 ПК України, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Згідно з абзацом 1 пункту 75.1 статті 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Як з'ясовано судом, проведення документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ "Єврошпон-Смига" призначено на підставі статті 20 розділу І, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78, пункту 81.1 статті 81, пункту 82.2 статті 82 глави 8 розділу ІІ ПК України (а.с.33).

Згідно з підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється якщо платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від'ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

Документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від'ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

Таким чином, суд зазначає, що за приписами наведеної норми призначення перевірки з підстав підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України у випадку, коли платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету ПДВ, пов'язане з підставами для проведення такої перевірки, визначеними у розділі V ПК України.

Вказане відповідає висновкам Верховного Суду у постановах від 07.02.2018 у справі №803/1437/14 та від 14.11.2018 у справі № 808/2911/17.

Стаття 200 розділу V ПК України визначає порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків.

За положеннями пункту 200.1 статті 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов'язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Разом з тим, відповідно до пункту 200.4 статті 200 ПК України, при від'ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов'язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Згідно з пунктом 200.7 статі 200 ПК України, платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

Тобто сума від'ємного значення ПДВ набуває статусу суми заявленої до бюджетного відшкодування у разі подання платником податків контролюючому органу заяви про таке бюджетне відшкодування.

При цьому за визначенням підпункту 14.1.18 пункту 14.1 статті 14 ПК України, бюджетне відшкодування - відшкодування від'ємного значення податку на додану вартість на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість за результатами перевірки платника.

Згідно з пунктом 200.10 ст.200 ПК України, у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).

Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.

В свою чергу, у пункті 200.11 статті 200 ПК України встановлено, що контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання провести документальну перевірку платника податку в разі, якщо розрахунок суми бюджетного відшкодування було зроблено за рахунок від'ємного значення, сформованого за операціями:

за періоди до 1 липня 2015 року, що не підтверджені документальними перевірками;

з придбання товарів/послуг за період до 1 січня 2017 року у платників податку, що використовували спеціальний режим оподаткування, визначений відповідно до статті 209 цього Кодексу.

Рішення про проведення документальної перевірки має бути прийнято не пізніше закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки.

Аналіз наведених норм Податкового кодексу України свідчить, що контролюючий орган наділений повноваженнями на проведення документальної позапланової перевірки платника податку в разі, якщо платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету ПДВ (підпункт 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України) і якщо розрахунок такої суми бюджетного відшкодування зроблено за рахунок від'ємного значення, сформованого за визначеними у пункті 200.11 статті 200 ПК України операціями.

Згідно з розрахунком суми бюджетного відшкодування позивача (додаток 3 до податкової декларації з податку на додану вартість) від'ємне значення виникло за період вересень 2018 року, що підтверджено в довідці від 20.11.2018 № 1622/17-00-12-01/30981499 "Про результати камеральної перевірки ПрАТ "Єврошпон-Смига" () з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за вересень 2018 року" (а.с.88-91). Таким чином, судом не встановлено, а відповідачем не доведено, що формування позивачем суми бюджетного відшкодування зроблено за рахунок від'ємного значення, сформованого за визначеними у пункті 200.11 статті 200 ПК України операціями.

За приписами пункту 200.10 статті 200 ПК України позивач набуває права отримати заявлене бюджетне відшкодування у разі узгодження контролюючим органом суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки.

Відповідно до статті 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Пунктом 86.2. статті 86 ПК України встановлено, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Як з'ясовано судом, відповідачем було проведено камеральну перевірку даних податкової декларації з податку на додану вартість за вересень 2018 року, за результатами якої складено довідку від 20.11.2018 № 1622/17-00-12-01/30981499 "Про результати камеральної перевірки ПрАТ "Єврошпон-Смига" () з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за вересень 2018 року" (а.с.88-91).

У вказаній довідці, зокрема, зазначено:

Перевірка проводилась 20.11.2018 (пункт 2.1. довідки).

Аналізом відображення показників даних податкової звітності з податку на додану вартість (податкова декларація від 18.10.2018 № ) не встановлено відхилення (пункт 3.1. довідки).

Причиною виникнення від'ємного значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту є: вересень 2018 року - 3496114 грн., здійснення операцій з вивезення товарів за межі митної території на суму 26803647 грн., які відповідно до чинного законодавства оподатковуються податком за ставкою 0% (пункт 3.2. довідки).

При перевірці операцій щодо вивезення товарів за межі митної території України порушень не встановлено (пункт 3.3. довідки).

При перевірці операцій, що здійснюються при ввезенні на митну територію України товарів, необоротних активів та отриманих від нерезидента на митній території України товарів, необоротних активів та отриманих від нерезидента на митній території України послуг порушень не встановлено (пункт 3.4. довідки).

За результатом аналізу відпрацювання декларації з ПДВ за наявною інформацією щодо ризикових операцій перевіркою порушень не встановлено (пункт 3.5. довідки).

Станом на дату проведення перевірки за результатами опрацювання податкових періодів, починаючи з періоду виникнення від'ємного значення, не встановлено включення ПрАТ "Єврошпон-Смига" до складу податкового кредиту за вересень 2018 року податкових накладних, які зареєстровані з порушенням терміну у Єдиному реєстрі (пункт 3.7. довідки).

Станом на дату подання податкової декларації за вересень 2018 року за даними системи електронного адміністрування сума ліміту становить 4818634 грн. (пункт 3.8. довідки).

Станом на 20.11.2018 сума податкового боргу складає 0 гривень (пункт 3.9. довідки).

При відображенні показників у декларації за вересень 2018 року арифметичних та методологічних помилок не встановлено (пункт 3.10. довідки).

Згідно з висновком за результатом проведеної камеральної перевірки не встановлено порушення ПрАТ "Єврошпон-Смига" вимог Кодексу в частині достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за вересень 2018 року.

Разом з тим, в довідці камеральної перевірки зазначено, що наявні підстави відповідно до статті 78 ПК України для проведення документальної позапланової виїзної перевірки податкової декларації з ПДВ за вересень 2018 року.

Таким чином, судом достеменно встановлено, що за наслідком своєчасно проведеної контролюючим органом камеральної перевірки податкової декларації за вересень 2018 року відповідачем не було складено акту про встановлені перевіркою порушення, натомість відповідною довідкою за результатом камеральної перевірки підтверджується відсутність порушень при визначенні суми бюджетного відшкодування ПДВ, заявленої на рахунок платника податків у банку.

Виходячи з положень пункту 86.2. статті 86 ПК України та враховуючи складення саме довідки за результатом проведеної 20.11.2018 камеральної перевірки податкової декларації по податку на додану вартість за вересень 2018 року та відображену інформацію щодо відсутності встановлених порушень за фактом камеральної перевірки, суд дійшов висновку про наявність підстав для узгодження контролюючим органом заявленої позивачем суми бюджетного відшкодування за результатом проведеної камеральної перевірки.

На підставі викладеного, суд критично оцінює та відхиляє доводи відповідача щодо необхідності проведення документальної виїзної позапланової перевірки позивача на підставі підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України, позаяк судом не встановлено здійснення розрахунку суми бюджетного відшкодування за рахунок від'ємного значення, сформованого за операціями згідно з пунктом 200.11 статті 200 ПК України, а заявлена позивачем сума бюджетного відшкодування ПДВ набула статусу узгодженої за результатом камеральної перевірки, результати якої оформлено довідкою від 20.11.2018 № 1622/17-00-12-01/30981499.

Відсутність визначених у підпункті 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України підстав для проведення документальної позапланової виїзної перевірки позивача дає підстави для висновку про протиправність спірного наказу від 20.11.2018 № 2885, який підлягає скасуванню, а позов у цій частині - задоволенню.

Відповідно до підпункту 200.7.1. пункту 200.7 статті 200 ПК України, формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Порядок ведення та форма Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з підпунктом 200.7.2 пункту 200.7 статті 200 ПК України, заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.

Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Відповідно до підпункту 200.7.1 пункту 200.7 статті 200 ПК України Кабінет Міністрів України розробив Порядок ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 25.01.2017 № 26 (далі - Порядок № 26), який визначає механізм ведення Мінфіном інформаційного ресурсу Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

У пункті 3 Порядку № 26 визначено, що формування Реєстру здійснюється автоматично на підставі баз даних ДФС та Казначейства.

Згідно з пунктом 4 Порядку № 26 орган ДФС вносить до Реєстру такі дані: найменування платника податку на додану вартість (далі - платник податку) та його індивідуальний податковий номер; дату подання заяви про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі - заява) на рахунок платника податку у банку, поданої у складі податкової декларації з податку на додану вартість (далі - податкова декларація) або уточнюючого розрахунку з податку на додану вартість (далі - уточнюючий розрахунок) (в разі їх подання); дату надсилання платнику податку органом ДФС повідомлення про відмову у прийнятті податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання); суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зазначену в кожній заяві, поданій у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), у тому числі окремо, яка підлягає перерахуванню на рахунок платника податку у банку та/або в рахунок сплати грошових зобов'язань, та/або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зменшену на суму податкового боргу; реквізити поточного рахунка платника податку для перерахування бюджетного відшкодування; реквізити бюджетних рахунків для перерахування бюджетного відшкодування у рахунок сплати грошових зобов'язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; реквізити бюджетного рахунка, з якого здійснюється бюджетне відшкодування; дату початку та закінчення проведення перевірки даних податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), в складі яких подана заява, з обов'язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна); суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, та дату поданої до органу ДФС заяви у разі виникнення у платника податку необхідності змінити напрям узгодженого бюджетного відшкодування; дату складення та вручення платнику податку акта перевірки; дату та номер податкового повідомлення-рішення та суму бюджетного відшкодування за кожною заявою з урахуванням уточнюючого розрахунку (у разі їх подання), не узгоджену органом ДФС; дату початку оскарження податкового повідомлення-рішення та суму бюджетного відшкодування, що оскаржується; дату закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення та суму бюджетного відшкодування, узгоджену за результатами оскарження; суму узгодженого органом ДФС бюджетного відшкодування за кожною заявою та дату її узгодження.

Відповідно до пункту 200.12. статті 200 ПК України, зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат:

а) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення перевірки, в разі, якщо контролюючим органом внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про відсутність порушень під час такої перевірки;

б) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату початку та закінчення проведення перевірки даних, зазначених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку, з обов'язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна);

в) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для складення акта перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату складення акта перевірки;

г) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату та номер податкового повідомлення-рішення;

ґ) з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.

У випадках, передбачених підпунктами "б" і "в" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування в автоматичному режимі на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

У випадках, передбачених підпунктами "а", "г" і "ґ" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов'язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України.

У пункті 200.13. статті 200 ПК України передбачено, що на підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов'язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п'яти операційних днів.

Враховуючи висновки суду щодо узгодженості суми заявленого бюджетного відшкодування по податку на додану вартість у декларації за вересень 2018 року за результатом камеральної перевірки, суд дійшов висновку, що контролюючий орган був зобов'язаний своєчасно вчинити визначені законом дії, спрямовані на фактичне одержання платником податків суми бюджетного відшкодування, зокрема, внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість відомості щодо узгодження суми податку на додану вартість, задекларованого Приватним акціонерним товариством "Єврошпон-Смига" до відшкодування в декларації за вересень 2018 року. Такі дії відповідач не вчинив, чим допустив протиправну бездіяльність, відтак позов в означеній частині слід задовольнити.

Водночас слід зазначити, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним і таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) по справі "ЧУЙКІНА ПРОТИ УКРАЇНИ" (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява № 28924/04) констатував: "Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов'язків. Таким чином, стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань, становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom), пп. 28 - 36, Series A N 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II) ".

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 30.01.2003 № 3-рп/2003 зазначив, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8). Право на ефективний засіб захисту закріплено також у Міжнародному пакті про громадянські та політичні права (стаття 2) і в Конвенції про захист прав людини та основних свобод (стаття 13).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для зобов'язання Головного управління ДФС у Рівненській області внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість відомості щодо узгодження суми податку на додану вартість, задекларованого Приватним акціонерним товариством "Єврошпон-Смига" до відшкодування в декларації за вересень 2018 року.

Суд переконаний, що задоволення вказаної позовної вимоги є дотриманням судом гарантій щодо того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Щодо визнання протиправними дій відповідача щодо ініціювання проведення документальної позапланової виїзної перевірки суд вважає за необхідне зазначити таке.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено право кожного звернутися до адміністративного суду з позовом у разі, якщо рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача (суб'єкта владних повноважень) порушено його права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин. Обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач.

Приписами чинного законодавства передбачено, що позивач на власний розсуд визначає чи порушені його права, свободи та/або інтереси рішеннями, дією або бездіяльністю суб'єкта владних повноважень. Водночас, суд звертає увагу, що задоволення відповідних вимог особи можливе лише в разі об'єктивної наявності порушення, тобто встановлення, що рішення, дія або бездіяльність протиправно породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки позивача у сфері публічно-правових відносин.

Отже, під час розгляду кожної справи суд повинен встановити чи має місце порушення прав та інтересів позивача, адже без цього не можна виконати завдання судочинства. Якщо позивач не довів факту порушення особисто своїх прав чи інтересів, то навіть у разі, якщо дії суб'єкта владних повноважень є протиправними, підстав для задоволення позову немає.

Відповідна правова позиція була також неодноразово висловлена Верховним Судом України, зокрема, у постановах: від 15.12.2015 у справі № 21-5361а15, від 01.12.2015 у справі № 21-3222а15, від 08.12.2015 у справі № 21-5435а15.

Таким чином, з метою забезпечення судом захисту порушених прав особи, суд встановлює, чи особа дійсно має порушене право, свободу чи інтерес, і це право, свобода чи інтерес порушені відповідачем в момент здійснення ним оскаржуваних дій чи рішень.

Враховуючи викладене суд констатує відсутність порушеного права позивача внаслідок дій відповідача щодо ініціювання проведення документальної позапланової виїзної перевірки позивача, позаяк означені дії самі по собі не спричиняють будь-яких негативних наслідків для позивача, оцінка таким діям надана судом при перевірці правомірності оспорюваного наказу на проведення документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ "Єврошпон-Смига" з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку за вересень 2018 року. Тому в позові у цій частині суд відмовляє.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Тому інші доводи та аргументи, наведені сторонами, судом не оцінюються, позаяк не мають вирішального значення для правильного вирішення судового спору по суті.

З урахуванням наведеного вище, за результатами судового розгляду адміністративної справи суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову.

Відповідно до частини третьої статті 139 КАС України суд присуджує документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору на користь позивача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов Приватного акціонерного товариства "Єврошпон-Смига" (35680, Рівненська обл., Дубенський р-н, смт Смига, вул. Заводська,1, ) до Головного управління ДФС у Рівненській області (33023, м. Рівне, вул. Відінська,12, ) про визнання дій та бездіяльності протиправними, визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДФС у Рівненській області № 2885 від 20.11.2018 про проведення документальної позапланової виїзної перевірки Приватного акціонерного товариства "Єврошпон-Смига" з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку за вересень 2018 року.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДФС у Рівненській області щодо невнесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, порядок ведення якого затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 26 від 25.01.2017, відомостей щодо узгодження суми податку на додану вартість, задекларованого Приватним акціонерним товариством "Єврошпон-Смига" до відшкодування в декларації за вересень 2018 року.

Зобов'язати Головне управління ДФС у Рівненській області внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість відомості щодо узгодження суми податку на додану вартість, задекларованого Приватним акціонерним товариством "Єврошпон-Смига" до відшкодування в декларації за вересень 2018 року.

В позові в частині вимог про визнання протиправними дій відмовити.

Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства "Єврошпон-Смига" (35680, Рівненська обл., Дубенський р-н, смт Смига, вул. Заводська,1, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Рівненській області (33023, м. Рівне, вул. Відінська,12, ) судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3524,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 27 лютого 2019 року.

Суддя Дорошенко Н.О.