Справа № 712/1029/19
Суддя: Марцішевська О. М.
Дата ухвалення: 2019-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Рішення

Іменем України

Справа № 712/1029/19

Номер провадження 2а/712/50/19

27 лютого 2019 року м.Черкаси

Соснівський районний суд м.Черкаси в складі:

головуючого-судді - Марцішевської О.М.,

за участю секретаря судового засідання Олефіренко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовомОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) звернувся до суду з вказаною позовною заявою до Управління ДАБК ЧМР (вул.Б.Вишневецького,36, м.Черкаси), посилаючись на те, що на підставі акту №184 та постанови відповідача №65 від 11.01.2019 позивача притягнуто до адміністративної відповідальності відповідно до ч.4 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення в розмірі 4250 грн., вказуючи що перебудову (реконструкцію) сараю (літ "В") здійснено гр. ОСОБА_1 в 2011-2012р.р. (змінено геометричні розміри та конфігурацію) АДРЕСА_1, без оформлення дозвільних документів, що дають право на виконання будівельних робіт, а саме повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Вважає, що вказана постанова відносно нього є незаконною, необгрунтованою та безпідставною з тих мотивів, що вказаного виду робіт позивачем не здійснювалось, крім цього зміна конфігурації не є реконструкцією і тому не потребує повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Ні в акті перевірки ні у спірній постанові відповідачем не встановлено, які геометричні розміри мав сарай до його ремонту та які розміри сараю становлять після його ремонту. При перевірці не проведено ніяких замірів геометричних розмірів та не проведено співставлень зі старими геометричними розмірами, задля встановлення факту порушення, про яке йде мова у спірній постанові. Відповідачем не проведено відповідного математичного розрахунку та не вказано, на яку площу зменшився чи збільшився сарай. Щодо зміни конфігурації, то такого виду робіт взагалі не передбачено спеціальним законодавством. Тому проведення робіт з ремонту сараю, що по своїй суті не є реконструкцією, відповідно до п.3.21 ДБН А 2.2-3-2014. Проведення ремонту не потребує повідомлення про початок проведення будівельних робіт, оскільки такі роботи не є будівельними відповідно до п.1, п.2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ №466 від 13.04.2011, а тому в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП. У зв"язку з викладеним, просить поновити строк на оскарження постанови, визнати протиправною та скасувати постанову №65 від 11.01.2019р. про визнання винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, а справу про адміністративне правопорушення - закрити у зв"язку з відсутністю в діях позивача складу адміністративного правопорушення.

Ухвалою суду від 28.01.2019 відкрито провадження у справі та розгляд справи визначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.Встановлено відповідачу, з урахуванням строку, встановленого ч.1 ст. 286 КАС України, семиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

На виконання ухвали суду від 28.01.2019 відповідачем наданий відзив на позов, в якому позивач позовні вимоги не визнав повністю, просив відмовити у їх задоволенні з тих мотивів, що на підставі акту №184 та постанови відповідача №65 від 11.01.2019 позивача притягнуто до адміністративної відповідальності відповідно до ч.4 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення в розмірі 4250 грн., вказуючи що перебудову (реконструкцію) сараю (літ "В") здійснено гр. ОСОБА_1 в 2011-2012р.р. (змінено геометричні розміри та конфігурацію) АДРЕСА_1, без оформлення дозвільних документів, що дають право на виконання будівельних робіт, а саме повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено п.1 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ №466 від 13.04.2011 та складені: Акт №184, підписаний та отриманий ОСОБА_1 особисто; Протокол №65 про адміністративне правопорушення від 26.12.2018, де зазначено про розгляд справи про адміністративне правопорушення в приміщенні Управління на 14.00 год. 11.01.2019 Протокол ОСОБА_1 отримав особисто, що підтверджується його особистим підписом; припис №53 про усунення порушень від 26.12.2018, який отриманий позивачем особисто, що підтверджується його підписом. Під час перевірки, чітко визначено та зафіксовано в акті, протоколі та приписі, що на час проведення перевірки гр. ОСОБА_1 в 2011-2012р.р. здійснено реконструкцію (змінено геометричні розміри та форму) за адресою АДРЕСА_1 без оформлення дозвільних документів, що дають право виконувати будівельні роботи, а отже чітко встановлено ким та коли здійснено правопорушення.11.01.2019р. була розглянута справа про адміністративне правопорушення ОСОБА_1, його визнано винним відповідно ч. 4 ст. 96 КУпАП, винесена постанова № 65 по справі про адміністративне правопорушення та накладено штраф у розмірі 4250,00 грн.Оскільки ОСОБА_1 на розгляд справи не з'явився (був належним чином повідомлений, отримав протокол про адміністративне правопорушення у якому зазначено дату, час та місце розгляду справи), постанова була надіслана поштою рекомендованим листом. Відповідач вказує, що станом на 24.01.2018р. день складання акту №184, побудована прибудова до п'ятиповерхового житлового будинку, експлуатується без прийняття в експлуатацію, а отже порушує вищезазначені норми закону, що є адімністративним правопорушенням. Правопорушення у вигляді самочинного будівництва є триваючим, пов'язане з безперервним невиконанням встановлених законом правил і регламентованих законодавством обов'язків.Отже, оскаржувана постанова винесена у відповідності до вимог законодавства в межах компетенції посадових осіб органів держархбудконтролю.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

За положеннями ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п.п. 1, 3, 8 ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обгрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Повноваження Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон України), Положенням про Управління державного архітектурно- будівельного контролю Черкаської міської ради, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 20.09.2016 № 2-929 та Порядком здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до пункту 2 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно пункту 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку №553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пункті 11 вказаного Порядку та кореспондуються з положеннями статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію;10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки;11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідно до пункту 14 Порядку №553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний:

допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;

виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

З матеріалів справи вбачається, що в період з 12.12.2018 до 26.12.2018 було проведено позапланову перевірку на підставі звернення ОСОБА_2 від 26.11.2018 р. щодо перевірки законності будівництва сараю за адресою АДРЕСА_1 щодо ОСОБА_1.

03.12.2018 ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 надіслано повідомлення про проведення перевірки, яке він отримав 11.12.2018р., що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

На підставі вищевикладеного Управлінням при виході за адресою вищевказаного будівництва була розпочата позапланова перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті по АДРЕСА_1.

Направлення для проведення позапланового заходу від 12.12.2018р. № 184 за адресою: АДРЕСА_1 власник ОСОБА_1 отримав особисто про що свідчить розписка про отримання на направленні.На перевірку були подані: копія договору дарування частини будинку; копія витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно; пояснення ОСОБА_1 про здійснення ним перебудови сараю в 2011- 2012р.р. за адресою АДРЕСА_1; копія акту визначення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) гр. ОСОБА_1 за адресою : АДРЕСА_1; копія технічного паспорту по АДРЕСА_1 від 06.07.2007.

Оглянувши об'єкт перевірки та документи, відповідачем було встановлено що гр. ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 перебудував (реконструкція) сарай (літ. «В'») в 2011-2012р.р. (змінено геометричні розміри та форму), що підтверджується кресленням плану земельної ділянки у технічному паспорті (відповідно до документів) та акту визначення меж земельної ділянки в натурі (по факту) де чітко відображено різне розміщення та інша конфігурація сараю (літ. «В'»), що підтверджується наданими письмовими поясненнями ОСОБА_1, а отже здійснено перебудову (реконструкцію) сараю із зміною конфігурації.Документів, що дають право виконувати будівельні роботи, а саме повідомлення про початок виконання будівельних робіт, на перевірку надані не були.

Під час проведення перевірки було встановлено, що за адресою АДРЕСА_1 ОСОБА_1 здійснено перебудову (реконструкція) сараю (літ. «В'») в 2011-2012р.р. (змінено геометричні розміри та форму) за адресою АДРЕСА_1 без оформлення дозвільних документів, що дають право виконувати будівельні роботи, а саме повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено п.1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ № 466 від 13.04.2011 та складені:

- акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 184 підписаний та отриманий ОСОБА_1особисто;

-протокол № 65 про адміністративне правопорушення від 26.12.2018 р. де зазначено про розгляд справи про адміністративне правопорушення в приміщенні Управління на 14- 00 год. 11.01.2019р. Протокол ОСОБА_1 отримав особисто, про що свідчить його підпис у протоколі;

- припис № 53 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 26.12.2018р. Припис ОСОБА_1 отримав особисто, про що свідчить його підпис у приписі.

Під час перевірки, чітко визначено та зафіксовано в акті, протоколі та приписі, що на час проведення перевірки гр. ОСОБА_1 в 2011-2012р.р. здійснено реконструкцію (змінено геометричні розміри та форму) за адресою АДРЕСА_1 без оформлення дозвільних документів, що дають право виконувати будівельні роботи, а отже чітко встановлено ким та коли здійснено правопорушення.

11.01.2019р. була розглянута справа про адміністративне правопорушення ОСОБА_1, його визнано винним відповідно ч. 4 ст. 96 КУпАП, винесена постанова № 65 по справі про адміністративне правопорушення та накладено штраф у розмірі 4250,00 грн.

Оскільки ОСОБА_1 на розгляд справи не з'явився (був належним чином повідомлений, отримав протокол про адміністративне правопорушення у якому зазначено дату, час та місце розгляду справи), постанова була надіслана поштою рекомендованим листом, що підтверджується копією фіскального чеку.

Відповідно до п.2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ № 466 від 13.04.2011 будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Відповідно до п.5 - п.8 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ № 466 від 13.04.2011 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

- подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (CCI) та об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

-видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками.

Документи, що надають право на виконання підготовчих робіт, діють до моменту отримання права на виконання будівельних робіт. Документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об'єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв'язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після:

-подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (CCI), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

-видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Статтею 38 Кодексу України про адміністративне правопорушення встановлено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - (не пізніше ніж через місяці з дня його виявлення.

Листом Міністерства юстиції України від 01.12.2003р. №2-34-1465 передбачено, триваючими адміністративними поступками є поступки, пов'язані з тривалим, неперервний невиконанням обов'язків, передбачених правовою нормою (наприклад, проживання паспорта, самовільне будівництво будинків та споруд тощо), припиняються або виконанням регламентованих обов'язків, або притягненням винної у невиконанні особи до відповідальності. Дуже часто ці правопорушення є наслідками протиправної бездіяльності.

Днем виявлення триваючого правопорушення буде день складання акта чи іншого документа, в якому буде задокументовано вчинення правопорушення. На думку відповідача, станом на 24.01.2018р. день складання акту, побудована прибудова до п'ятиповерхового житлового будинку, експлуатується без прийняття в експлуатацію, а отже порушує вищезазначені норми закону, тобто було правопорушенням.

В позовній заяві позивач вказує про те, що проведення робіт з ремонту сараю не є реконструкцією, проведення ремонту не потребує повідомлення про початок проведення будівельних робіт, оскільки такі роботи не є будівельними відповідно до п.1, п.2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ № 466 від 13.04.2011, у зв"язку з чим зі сторони позивача не відбувалось порушення п.1 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ № 466 від 13.04.2011, так як позивач фактично не виконував робіт, котрі підпадають під категорію "будівельні роботи", не відбулось порушення й пункту 7.2 ДБН А 3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва", оскільки в даному пункті мова йде також про будівельні роботи, а тому у діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП.

Разом з тим, в поясненнях ОСОБА_1 від 22.12.2018, наданих під час проведення перевірки його домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, вказано особисто ним про те, що сарай в домоволодінні по АДРЕСА_1 був перебудований ним в 2011-2012 році. На даний час він займається питанням його реєстрації.

Вказане свідчить про те, що позивачем по суті під час розгляду справи про адміністративне правопорушення надані пояснення про факт перебудови (реконструкції) сараю в 2011-2012 роках, однак під час оскарження в суді постанови у даній справі про притягнення його до адміністративної відповідальності зазначені пояснення ним змінені.

Оцінюючи доводи ОСОБА_1, викладені в позовній заяві суд вважає їх такими, що подані з метою уникнення відповідальності за вчинене адміністративне правопорушення відповідальність за яке передбачене ч.4 ст.96 КУпАП, оскільки такі його письмові пояснення суперечать обставинам справи та спростовуються наданими відповідачем доказами, доданиим до відзиву.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення субєкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення субєкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення субєкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Суд вважає за можливе поновити строк ОСОБА_1 для звернення до суду з адміністративним позовом, так як вважає наведену позивачем причину пропуску процесуального строку поважною.

Разом з тим, суд встановив, що відповідачем, як субєктом владних повноважень, на якого згідно приписів ст.77 КАС України покладено обов"язок доведення правомірності свого рішення, надано докази, які спростовують доводи позивача та підтверджують законність та обґрунтованість постанови, що оскаржується, а тому підстави для задоволення позову ОСОБА_1 відсутні.

Керуючись ст. ст. 8, 9, 73, 74, 241, 242, 243, 246, 250, 286 КАС України, ст.ст. 38, 96, 247 КУпАП, суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити частково.

Поновити ОСОБА_1 строк на звернення до суду з адміністративним позовом.

Відмовити у задоволенні позовних вимог про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення №65 від 11.01.2019р. про визнання винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, закриття провадження по адміністративній справі у зв"язку з відсутністю в діях позивача складу адміністративного правопорушення.

Рішення може бути оскаржене через суд першої інстанції до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 10 днів з дня його проголошення, або в порядку, передбаченому ст.ст. 288, 297 КАС України.До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через суд першої інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано або за результатом розгляду справи судом апеляційної інстанції.

ГОЛОВУЮЧИЙ:

Дата виготовлення повного тексту рішення 27.02.2019р.

Веб-адреса рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua.