Справа № 440/657/19
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2019-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 лютого 2019 рокум. ПолтаваСправа № 440/657/19

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Слободянюк Н.І., перевіривши матеріали адміністративного позову Директора Селянського (фермерського) господарства "ЕЛІТА" ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про скасування постанов, -

В С Т А Н О В И В:

Директор Селянського (фермерського) господарства "ЕЛІТА" ОСОБА_1 звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про:

- визнання незаконною та скасування постанови Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Нестеренко Інни Іванівни від 05 лютого 2019 року про визнання винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п'ятою статті 96 КУпАП та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8517,00 грн;

- визнання незаконною та скасування постанови Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Нестеренко Інни Іванівни від 05 лютого 2019 року про визнання Селянського (фермерського) господарства "ЕЛІТА" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності" та накладення на сільськогосподарське фермерське господарство стягнення у вигляді штрафу у сумі 69156,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

У ході з'ясування питання чи відповідає позовна заява вимогам статей 160, 161 та 172 згаданого Кодексу судом встановлено наступне.

Пунктами 2, 11 частини п'ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти /пункт 2/; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав /пункт 11/.

Всупереч наведеним положенням Кодексу у позовній заяві не зазначено: місце проживання чи перебування та реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номеру і серії паспорта позивача, ОСОБА_1; ідентифікаційного коду відповідача; власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Документів, що підтверджують особу позивача, її місце проживання та ідентифікаційний номер, до позовної заяви також не додано.

Частиною другою статті 160 КАС України встановлено, що позовна заява подається у письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

За визначенням, наведеним у пункті 8 частини першої статті 4 цього Кодексу, позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Відповідно до частини третьої статті 55 КАС України юридична особа, суб'єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Пунктом 4 частини п'ятої статті 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зі змісту позовної заяви та матеріалів позову слідує, що ОСОБА_1 звернулася до суду як фізична особа з позовною вимогою про визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області № П-7-19 від 05 лютого 2019 року та як директор Селянського фермерського господарства "ЕЛІТА" із позовною вимогою про визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області №П1-19Ю від 05 лютого 2019 року.

Враховуючи викладене, позивачами у цій справі виступають фізична особа ОСОБА_1 та Селянське (фермерське) господарство "ЕЛІТА".

Позовну заяву підписано ОСОБА_1 як директором Селянського фермерського господарства "ЕЛІТА", однак документів, що підтверджують її повноваження на підписання позовної заяви як керівником юридичної особи, суду не додано.

Частиною третьої статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною другою статті 132 цього Кодексу розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 вказаного Закону визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою цієї статті за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір за ставкою у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Зі змісту прохальної частини позову слідує, що у позовній заяві заявлено дві вимоги майнового характеру, а саме: про визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № П-7-19 від 05 лютого 2019 року, якою накладено стягнення на фізичну особу ОСОБА_1 у вигляді штрафу у сумі 8517,00 грн, та про визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області №П1-19Ю від 05 лютого 2019 року, якою накладено штраф на СФГ "Еліта" у сумі 69156,00 грн.

Отже, судовий збір за подання цього позову складає 2689,40 грн, а саме: 768,40 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки 1 відсоток від ціни позову у цій справі менше ніж мінімальна гранична сума, встановлена Законом України "Про судовий збір" для сплати судового збору за подання до адміністративного суду позову майнового характеру фізичною особою), та 1921,00 грн (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, так як 1,5 відсотка від ціни позову у цій справі менше ніж мінімальна гранична сума, встановлена Законом України "Про судовий збір" для сплати судового збору за подання до адміністративного суду позову майнового характеру юридичною особою).

Позивачем до позовної заяви додано квитанцію № 0.0..1 від 15 лютого 2019 року про сплату судового збору у сумі 1922,00 грн.

Таким чином, позивачем недоплачено судовий збір у сумі 767,40 грн (2689,40 грн - 1922,00 грн).

Частиною четвертою статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому згідно з частиною другою статті 94 вказаного Кодексу письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частинами четвертою та п'ятою тієї ж статті встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством /частина четверта/. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення /частина п'ята/.

Згідно з матеріалами позовної заяви позивачем до адміністративного позову на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, додано ксерокопії документів, які не засвідчені позивачем своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення у разі знаходження у нього оригіналів таких письмових доказів.

Отже, позовна заява не відповідає вимогам частини другої, п'ятої статті 160 та частин третьої - четвертої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 1 частини першої та частини другої статті 20 Кодексу адміністративного судочинства України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи у справах про притягнення до адміністративної відповідальності. Окружним адміністративним судам підсудні всі адміністративні справи, крім визначених частиною першою цієї статті.

З'ясовуючи чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, судом встановлено, що одна із позовних вимог, а саме: про визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області № П-7-19 від 05 лютого 2019 року, підсудна місцевому загальному суду як адміністративному суду, а інша позовна вимога (про визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області №П1-19Ю від 05 лютого 2019 року) підсудна окружному адміністративному суду.

Враховуючи, що позивачами стосовно цих вимог виступають різні позивачі (стосовно першої позовної вимоги - фізична особа ОСОБА_1, стосовно другої позовної вимоги - Селянське (фермерське) господарство "ЕЛІТА"), то правило частини першої статті 21 КАС України щодо заявлення в одній позовній заяві кілька вимог на цю позовну заяву не поширюється.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Директора Селянського господарства "ЕЛІТА" ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про скасування постанов залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду позовної заяви, оформленої відповідно до частини п'ятої статті 160, частин третьої та четвертої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, та її копії відповідно до кількості учасників справи.

Роз'яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Н.І. Слободянюк