Справа № 308/8198/17
Суддя: Данко В. Й.
Дата ухвалення: 2019-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/8198/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Данко В.Й.,

за участі секретаря Павлюх Л.М.,

представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

представника відповідача ОСОБА_4, ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород адміністративну справу за позовом ОСОБА_6 до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_3, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просить: визнати протиправною та скасувати Постанову по справі про адміністративне правопорушення №19-УО п-пл від 10.08.2017 року (далі - Постанова), яка винесена Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_3 в порядку ч. 4 ст. 244-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) від імені Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Свої вимоги мотивував, зокрема, тим, що Постановою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3400,00 грн. Вказану Постанову позивач вважає протиправною, такою, що винесена неправомірно і такою, що підлягає скасуванню, виходячи з наступного. Так, Протокол про адміністративне правопорушення від 21.07.2017 року (далі - Протокол) та винесена на його підставі Постанова винесені без дотримання вимог нормативних приписів КУпАП та Наказу Мінрегіонбуду №283 від 06.11.2015, а саме: складені неналежною службовою/посадовою особою, органом; з порушенням вимог щодо форми і змісту; невірно зазначена посада особи, яка притягалася до адміністративної відповідальності; не вказано належним чином суті (обставин) адміністративного правопорушення та нормативного акту, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, тобто не зазначено конкретної диспозиції ч. 5 ст. 96-1 КУпАП; не висвітлено обставин та конкретні підтверджуючі документи про притягнення позивача протягом року до адміністративної відповідальності за такі ж порушення; порушено строки, визначені ст. 38 КУпАП.

У судове засідання позивач не з'явився, однак доручив представляти свої інтереси адвокатам ОСОБА_1, ОСОБА_2, які підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 заперечував проти позову, просив відмовити у його задоволенні, оскільки Постанова винесена відповідно до норм чинного законодавства, уповноваженою особою, яка мала право розглядати справу про адміністративне правопорушення та застосувати адміністративне стягнення за вищевказане правопорушення. Позивача було правомірно притягнуто до адміністративної відповідальності.

У судовому засіданні представники відповідача ОСОБА_4, ОСОБА_5 просили відмовити у задоволенні позову у зв'язку з його безпідставністю та необґрунтованістю.

Після оголошення перерви,сторони в судове засідання не з'явилися, про час і місце розгляду справи були належним чином повідомлені. Через канцелярію суду подали заяви про розгляд справи за їх відсутності.

На підставі ч. 4 ст. 229 КАС України здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Як випливає з відзиву на позовну заяву, як Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (стаття 41-1), так і прийнятими на його основі іншими нормативно-правовими актами передбачено пряме право головних інспекторів будівельного нагляду на складання протоколів про адміністративні правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, а тому протокол про адміністративне правопорушення від 21.07.2017 року складений уповноваженою на те посадовою особою з дотриманням вимог ст. 255 КУпАП. Не заслуговують на увагу доводи позивача щодо порушень форми і змісту протоколу і оскаржуваної постанови, визначених ст. ст. 256, 283 КУпАП та Наказом Мінрегіону від 06.11.2015 №283. Зокрема ч. 3 ст. 96-1 КУпАП визначений склад правопорушення, який полягає у порушенні строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством, надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил, порушення строків надання замовникові висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких висновків (звітів) з порушенням установленого порядку, а також вимагання під час проведення експертизи документів, не передбачених законодавством. Разом з тим, ч. 5 ст. 96-1 КУпАП визначає склад правопорушення, який полягає у діях, передбачених частинами третьою або четвертою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі ж порушення.

Так, в даному випадку, предметом перевірки були видані будівельні паспорти від 28.04.2017 №50/20-18/2017, №51/10-18/2017, №52/2-18/2017, №53/20-18/2017, №54/20-18/2017. Як випливає з титульних аркушів таких будівельних паспортів, що не може заперечуватися позивачем, такі видані: найменування спеціально уповноваженого органу містобудування та архітектури «Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради», посада особи, що їх видала - «Начальник управління містобудування та архітектури ОСОБА_6І.». Отже, для позивача на момент видачі будівельних паспортів не мало принципового значення невказання приставки до найменування власної посади «головний архітектор». Разом з тим, одне тільки зазначення «головний архітектор» суперечить вимогам ст. 14 Закону України «Про архітектурну діяльність», оскільки керівники органів містобудування та архітектури, визначених абзацами 5-7 ч. 1 ст. 13 цього Закону, за посадою є головними архітекторами відповідних адміністративно-територіальних одиниць. Відтак, зазначення відомостей, що в сукупності конкретно ідентифікують суб'єкта відповідальності, не допускають ймовірність існування в даному випадку іншої посадової особи уповноваженого органу містобудування та архітектури, що міг видати вказані будівельні паспорти. У зв'язку з цим, доводи позивача з вказаних підстав є надуманими та не можуть слугувати підставою для визнання судом постанови протиправною.

Щодо правової кваліфікації діяння за ч. 5 ст. 96-1 КУпАП, то як вже зазначалося предметом перевірки слугувала законність видачі будівельних паспортів забудови земельної ділянки, що підтверджується Наказом Держархбудінспекції від 05.07.2017 №1067 та направлення від 07.07.2017 №19-УО/1007п-пл, Актом перевірки від 21.07.2017 №19-УОп-пл, Протоколом про адміністративне правопорушення від 21.07.2017 та Постановою по справі про адміністративне правопорушення від 10.08.2017 №19-УОп-пл. Як у Протоколі, так і Постанові детально описано обставини та суть правопорушень, які підпадають під встановлену ч. 3 ст. 96-1 КУпАП відповідальність (надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил).

Окрім того, перевірка об'єкта нагляду - Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради як у березні 2017, так і в серпня 2017 проводились одним і тим самим головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_3, а тому останньому було відомо про факт піддання адміністративному стягненню позивача за ч. 3 ст. 96-1 КУпАП протягом року. Дії позивача було кваліфіковано за ч. 5 ст. 96-1 КУпАП. Вказані обставини вказані у Постанові. За наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення, до позивача було застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу, при цьому штраф було накладено у мінімальному розмірі.

Не заслуговують на увагу і доводи позивача про не зазначення норм законодавства, вимоги яких було порушено. Так, і в Акті перевірки, Протоколі та Постанові детально викладено опис обставин та виявлених порушень, що узагальнено як порушення ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та пунктів 1.2 та абзацу 4 п. 2.1. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Мінрегіону від 05.07.2011 №103.

Щодо строків накладення адміністративного стягнення, то правопорушення, яке було вчинене позивачем є триваючим, відтак адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня його виявлення. Відповідачем було дотримано норми ст. 38 КУпАП.

Щодо суті виявлених під час перевірки порушень, то головні інспектори будівельного нагляду перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду. У разі виявлення порушень, мають право, зокрема, притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону. Під час проведення позапланової перевірки виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема: згідно Пам'ятки замовнику індивідуального будівництва забудови земельної ділянки та схем забудов земельних ділянок від 28.04.2017 передбачається блокування котеджних будинків до сусідніх будинків зі спільними суміжними стінами, що згідно Додатку Б (обов'язкового) ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення»: зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю, у даному випадку це п'ятиквартирний будинок, тобто квартири не є індивідуальними (садибними) житловими будинками і для них не передбачена видача будівельних паспортів на забудову земельних ділянок. У ескізних намірах забудови не показані всі фасади (накреслені тільки фасади по осі 1-2), чим порушено абзац 4 п. 2.1 Порядку. Крім цього, виявлені і інші порушення в будівельних паспортах. Відповідно до п. 4.7 ДСТУ-Н Б Б.1.1-12:2011 невідповідність наміру забудови встановленому виду дозволеного використання земельних ділянок і об'єктів, зазначеним у містобудівному регламенті, означає, що його застосування, у відповідній територіальній зоні не допускається.

Виходячи з вищенаведеного, позивача за порушення вимог містобудівного законодавства під час видачі будівельних паспортів Постановою було правомірно притягнуто до адміністративної відповідальності.

23.08.2017 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області (далі - суду) відкрито провадження по адміністративній справі за позовом ОСОБА_6 до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_3, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про притягнення до адміністративної відповідальності.

06.08.2018 року ухвалою суду від відповідачів витребувано докази.

27.08.2018 року ухвалою суду до відповідачів застосовано заходи процесуального примусу.

26.02.2019 року ухвалою суду скасовано Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27.08.2018 про застосування заходів процесуального примусу.

Оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд приходить до наступних висновків.

Як встановлено судом з Довідки про результати документальної перевірки від 29.06.2017 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_3 проведено документальну перевірку Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради за результатами якої виявлено: будівельні паспорта забудови земельної ділянки 1) №50/20-18/2017 від 28.04.2017 року на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в м. Ужгороді, район вул. Верховинської, кадастровий номер земельної ділянки: НОМЕР_1 (замовник - ОСОБА_8.); 2) №51/20-18/2017 від 28.04.2017 року на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в м. Ужгороді, район вул. Верховинської, кадастровий номер земельної ділянки: НОМЕР_2 (замовник - ОСОБА_9.); 3) №52/20-18/2017 від 28.04.2017 року на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в м. Ужгороді, район вул. Верховинської, кадастровий номер земельної ділянки: НОМЕР_3 (замовник - ОСОБА_8.); 4) №53/20-18/2017 від 28.04.2017 року на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в м. Ужгороді, район вул. Верховинської, кадастровий номер земельної ділянки: НОМЕР_4 (замовник - ОСОБА_8.); 5) №54/20-18/2017 від 28.04.2017 року на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в м. Ужгороді, район вул. Верховинської, кадастровий номер земельної ділянки: НОМЕР_5 (замовник - ОСОБА_8.) видані начальником Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради - ОСОБА_6 При проведенні документальної перевірки були виявлені ідентичні ознаки вчинення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: згідно Пам'ятки замовнику індивідуального будівництва до забудови земельної ділянки та схем забудов земельних ділянок від 28.04.2017 передбачається блокування котеджних будинків до сусідніх будинків зі спільними суміжними стінами, що згідно Додатку Б (обов'язкового) ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення»: зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю і дані будинки не являються індивідуальними житловими будинками, тобто згідно п. 1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011 не передбачена видача будівельних паспортів на забудову земельних ділянок. Пропозиції щодо подальшого здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду - провести позапланову перевірку законності видачі будівельних паспортів забудови земельних ділянок.

Як встановлено судом з Наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 05.07.2017 року №1067 «Про проведення позапланової перевірки», Управлінню Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області наказано провести позапланову перевірки з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради містобудівної діяльності, а саме: видача будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28.04.2017 року №50/20-18/2017, №51/20-18/2017, №52/20-18/2017, №53/20-18/2017, №54/20-18/2017.

Як встановлено судом з Направлення на проведення позапланової перевірки від 07.07.2017 року №19-УО/1007п-пл, на підставі наказу Держархбудінспекції України від 05.07.2017 №1067 та п.п. 5 п. 15 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698 направляється головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_3 для проведення позапланової перевірки на Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради.

Як встановлено судом з Акту №19-УОп-пл перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.07.2017 року, за результатами позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил видачі Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради містобудівної діяльності будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28.04.2017 року №50/20-18/2017, №51/20-18/2017, №52/20-18/2017, №53/20-18/2017, №54/20-18/2017 встановлено наступні ідентичні порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: згідно Пам'ятки замовнику індивідуального будівництва до забудови земельної ділянки та схем забудов земельних ділянок від 28.04.2017 передбачається блокування котеджних будинків до сусідніх будинків зі спільними суміжними стінами, що згідно Додатку Б (обов'язкового) ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення»: зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю і дані будинки не являються індивідуальними житловими будинками, тобто згідно п. 1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011 не передбачена видача будівельних паспортів на забудову земельних ділянок. Окрім того, у ескізних намірах забудови не показані всі фасади (накреслені тільки фасади по осі 1-2), чим порушено абзац 4 пункту 2.1 Порядку. Крім цього, виявлені порушення в будівельних паспортах №51/20-18/2017 від 28.04.2017; №53/20-18/2017 від 28.04.2017- будинки запроектовані за межами земельної ділянки, чим порушено ч. 1 ст. 27 Закону.

Як встановлено судом з Протоколу про адміністративне правопорушення від 21.07.2017 року такий складений головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_3 відносно Начальника Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради ОСОБА_6, оскільки за результатами позапланової перевірки, проведеної в Управліннімістобудування та архітектури Ужгородської міської ради щодо видачі будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28.04.2017 року №50/20-18/2017, №51/20-18/2017, №52/20-18/2017, №53/20-18/2017, №54/20-18/2017 на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в м. Ужгороді, район вул. Верховинської було виявлено наступні порушення: згідно Пам'ятки замовнику індивідуального будівництва до забудови земельної ділянки та схем забудов земельних ділянок від 28.04.2017 передбачається блокування котеджних будинків до сусідніх будинків зі спільними суміжними стінами, що згідно Додатку Б (обов'язкового) ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення»: зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю і дані будинки не являються індивідуальними житловими будинками, тобто згідно п. 1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011 не передбачена видача будівельних паспортів на забудову земельних ділянок. Окрім того, у ескізних намірах забудови не показані всі фасади (накреслені тільки фасади по осі 1-2), чим порушено абзац 4 пункту 2.1 Порядку. Крім цього, виявлені порушення в будівельних паспортах №51/20-18/2017 від 28.04.2017; №53/20-18/2017 від 28.04.2017- будинки запроектовані за межами земельної ділянки, чим порушено ч. 1 ст. 27 Закону.

Дії начальника Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради ОСОБА_6 кваліфіковані за ч. 5 ст. 96-1 КУпАП.

З письмових пояснень начальника управління ОСОБА_6 від 21.07.2017 вих. №20-25/220 випливає, що згідно Додатку Б ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення» - котедж - це одноквартирний 1-3-поверховий житловий будинок, міський, позаміський або сільський з невеликою ділянкою землі, розрахований на одну сім'ю. Будинки, на які надані будівельні паспорти, відповідають саме цьому визначенню, тому Управлінням містобудування та архітектури ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 1.2 Порядку видачі будівельних паспортів, затвердженого Наказом Мінрегіону №103 від 05.07.2011 не порушені. Щодо зауваження стосовно невідповідності розмірів будинків розмірам земельних ділянок у будівельних паспортах, їх враховано, в паспорти будуть внесені виправлення.

Відповідно до положень ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Як встановлено судом, вищевказаний Протокол про адміністративне правопорушення від 21.07.2017 року відповідає вказаним вимогам законодавства.

Судом також встановлено, що 21.07.2017 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_3 було винесено начальнику Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради ОСОБА_6 Припис №19-УОп-пл про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яким його зобов'язано усунути виявлені порушення до 01 вересня 2017 року.

Судом також встановлено, що 21.07.2017 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_3 було прийнято Рішення про зупинення дії будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28.04.2017 року №50/20-18/2017, №51/20-18/2017, №52/20-18/2017, №53/20-18/2017, №54/20-18/2017 на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в м. Ужгороді, район вул. Верховинської.

Як встановлено судом з Постанови №19-УО п-пл по справі про адміністративне правопорушення від 10.08.2017 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_3 за наслідками розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: 1) акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №19-УО п-пл від 21.07.2017; 2) протокол про адміністративне правопорушення від 21.07.2017; 3) припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №19-УО п-пл від 21.07.2017; 4) постанови №06-УО/1007 п-пл та №07-УО/1007 п-пл від 31.03.2017 року по справах про адміністративні правопорушення установив, що начальник Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради ОСОБА_6 видав будівельні паспорти забудови земельних ділянок від 28.04.2017 року №50/20-18/2017, №51/20-18/2017, №52/20-18/2017, №53/20-18/2017, №54/20-18/2017 на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в м. Ужгороді, район вул. Верховинської №106/20-16/2016 від 17.10.2016 р. з порушенням Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011, а саме: згідно Пам'ятки замовнику індивідуального будівництва до забудови земельної ділянки та схем забудов земельних ділянок від 28.04.2017 передбачається блокування котеджних будинків до сусідніх будинків зі спільними суміжними стінами, що згідно Додатку Б (обов'язкового) ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення»: зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю і дані будинки не являються індивідуальними житловими будинками, тобто згідно п. 1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011 не передбачена видача будівельних паспортів на забудову земельних ділянок. Окрім того, у ескізних намірах забудови не показані всі фасади (накреслені тільки фасади по осі 1-2), чим порушено абзац 4 пункту 2.1 Порядку. Крім цього, виявлені порушення в будівельних паспортах №51/20-18/2017 від 28.04.2017; №53/20-18/2017 від 28.04.2017- будинки запроектовані за межами земельної ділянки, чим порушено ч. 1 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 1.2 та абзац 4 п. 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011.

З вказаної Постанови також випливає, що начальник Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради ОСОБА_6 протягом року, а саме 31.03.2017 року, піддавався адміністративній відповідальності за дії, передбачені ч. 3 ст. 96-1 КУпАП. Відтак, його дії кваліфіковані за ч. 5 ст. 96-1 КУпАП.

Вказаною Постановою начальника Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради ОСОБА_6 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400,00 грн.

З наявних в матеріалах справи Постанов №07-90/1007 п-пл від 31.03.2017, №06-90/1007 п-пл від 31.03.2017 судом встановлено, що начальника Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради ОСОБА_6 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

З огляду на наведене, спростовуються твердження позивача щодо відсутності у Постанові зазначення суті адміністративного правопорушення, нормативного акту, який передбачає відповідальність за правопорушення, відомостей та доказів притягнення позивача до відповідальності раніше протягом року за ч. 3 ст. 96-1 КУпАП.

Як випливає з Розпорядження міського голови від 28.02.2017 №29-р «Про затвердження переліку посад і попередження про ліквідацію, реорганізацію структурних підрозділів», Додатку №1 до Розпорядження міського голови 28.02.2017 №29-р Витягу із переліку посад апарату міської ради та її виконавчих органів, одна з посад в управлінні містобудування та архітектури - начальник управління, головний архітектор.

Згідно з ч. 1 ст. 14 Закону України «Про архітектурну діяльність», керівники органів містобудування та архітектури, визначених абзацами п'ятим - сьомим частини першої статті 13 цього Закону, за посадою є головними архітекторами відповідних адміністративно-територіальних одиниць (Автономної Республіки Крим, області, району, міста).

У позовній заяві, як на одну з підстав невідповідності Постанови вимогам чинного законодавства, позивач посилається на неправильне зазначення посади, без зазначення «головний архітектор». В той же час як при складанні протоколу, так і при винесенні Постанови ОСОБА_6 був присутній, заперечень щодо цього не подавав. Ним також не заперечується той факт, що він займає посаду начальника Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради. З огляду на, що дане твердження позивача суд вважає необґрунтованим.

Як встановлено судом, начальником Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради ОСОБА_6 видано Будівельні паспорти забудови земельних ділянок від 28.04.2017 року №50/20-18/2017, №51/20-18/2017, №52/20-18/2017, №53/20-18/2017, №54/20-18/2017 на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в м. Ужгороді, район вул. Верховинської. До будівельних паспортів видано Пам'ятки замовнику індивідуального будівництва до забудови земельної ділянки.

Як випливає з Схеми забудови земельної ділянки, Пам'ятки замовнику індивідуального будівництва до забудови земельної ділянки м. Ужгород, район вул. Верховинської, кадастровий номер ділянки - НОМЕР_2, - передбачено блокування до сусіднього котеджу з південної та північної сторони.

Як випливає з Схеми забудови земельної ділянки, Пам'ятки замовнику індивідуального будівництва до забудови земельної ділянки м. Ужгород, район вул. Верховинської, кадастровий номер ділянки - НОМЕР_1, - передбачено блокування до сусіднього котеджу з північної сторони.

Як випливає з Схеми забудови земельної ділянки, Пам'ятки замовнику індивідуального будівництва до забудови земельної ділянки м. Ужгород, район вул. Верховинської, кадастровий номер ділянки - НОМЕР_4, - передбачено блокування до сусіднього власного котеджу з південної сторони та блокування до сусіднього котеджу з північної сторони.

Як випливає з Схеми забудови земельної ділянки, Пам'ятки замовнику індивідуального будівництва до забудови земельної ділянки м. Ужгород, район вул. Верховинської, кадастровий номер ділянки - НОМЕР_3, - передбачено блокування до сусіднього власного котеджу з південної сторони та блокування до сусіднього власного котеджу з північної сторони.

Як випливає з Схеми забудови земельної ділянки, Пам'ятки замовнику індивідуального будівництва до забудови земельної ділянки м. Ужгород, район вул. Верховинської, кадастровий номер ділянки - НОМЕР_5, - передбачено блокування до сусіднього власного котеджу з південної сторони.

Із зазначених Пам'яток замовнику індивідуального будівництва також випливає, що розміщення об'єкта будівництва має здійснюватися відповідно до схеми забудови земельної ділянки з урахуванням ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН 3690-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

З доданих до позовної заяви Інформаційних довідок Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 18.08.2017 випливає, що цільове призначення земельних ділянок з кадастровими номерами: НОМЕР_2, НОМЕР_1, НОМЕР_4, НОМЕР_3, НОМЕР_5 - 02.01. Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Згідно з Державними будівельними нормами України «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення ДБН В.2.2-15-2005», затвердженими Наказом Держбуду України 18.05.2005 № 80, вимоги цих норм є обов'язковими для юридичних і фізичних осіб - суб'єктів підприємницької діяльності на території України незалежно від форм власності та відомчої належності.

Згідно з Додатком Б (обов'язковий) ДБН В.2.2-15-2005: зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю.

З огляду на наведене, як випливає з вищевказаних Схем забудови земельних ділянок, Пам'яток - планується забудова зблокованого житлового будинку - будинку квартирного типу, що складається з п'яти квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю. Чим спростовуються твердження позивача щодо будівництва індивідуальних житлових будинків, котеджів.

Додані до позовної заяви копії рішень з Єдиного державного реєстру судових рішень від 30.07.2014 року у справі №369/5444/14-а, від 08.01.2014 року у справі №750/12726/13-а, від 12.07.2017 у справі №810/899/17 - не стосуються учасників даної справи, на їх підставі не можна встановити наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Не можуть вважатися належними, достовірними, достатніми. Вказані судові рішення не є обов'язковими для адміністративного суду, що розглядає дану адміністративну справу.

Згідно з ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з положеннями ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі, яка повинна містити:

-найменування органу (прізвище, ім'я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову;

-дату розгляду справи;

-відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім'я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування;

-опис обставин, установлених під час розгляду справи;

-зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення;

-прийняте у справі рішення.

Як встановлено судом, оскаржувана Постанова відповідає вказаним вимогам.

Відповідно до положень ст. 244-6 КУпАП, орган державного архітектурно-будівельного нагляду розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням законодавства з питань надання документів, необхідних для здійснення будівництва, невиконанням вимог (приписів) головних інспекторів будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (частини третя - п'ята статті 96-1, частина третя статті 188-42). Від імені органу державного архітектурно-будівельного нагляду розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (частини третя - п'ята статті 96-1, частина третя статті 188-42).

З огляду на наведене, судом встановлено, що оскаржувана Постанова винесена уповноваженою особою.

Посилання позивача на п. 19 ч. 2 ст. 255 КУпАП, який визначає, що у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати: особи, уповноважені на проведення перевірок під час здійснення ними архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42) - є недоречним, оскільки: по-перше, стосується органів, зазначених у ст. ст. 218-221 КУпАП (Адміністративні комісії; Виконавчі комітети (виконавчі органи) сільських, селищних, міських рад; Районні, районні у місті, міські чи міськрайонні суди (судді); по-друге, містить виключення для ст. 96-1 (крім частин третьої - п'ятої).

Згідно з ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Згідно з роз'ясненнями Міністерства юстиції України від 01.12.2003 №22-34-1465, від 17.07.2007 №22-14-493, триваючими визнаються правопорушення, які розпочавшись з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов'язків. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія чи бездіяльність, коли винна особа або не виконує конкретний покладений на неї обов'язок, або виконує його неповністю або неналежним чином.

Виходячи з наведеного, правопорушення, яке ставилося у вину позивачу є триваючим, з огляду на що адміністративне стягнення могло бути накладеним не пізніш як через два місяці з дня його виявлення.

Як випливає з матеріалів справи, Протокол про адміністративне правопорушення відносно начальника Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради ОСОБА_6 за ч. 5 ст. 96-1 КУпАП складений 21.07.2017 року. Відтак саме з вказаного моменту починається відлік строку, регламентованого ст. 38 КУпАП.

Як випливає з Постанови №19-УО п-пл по справі про адміністративне правопорушення така винесена 10.08.2017 року, тобто в межах двох місяців з дня виявлення правопорушення. Що, в свою чергу, спростовує твердження позивача щодо недотримання відповідачем строків накладення адміністративного стягнення.

Що стосується наданих представником позивача доказів: ОСОБА_10 містобудування, архітектури та планування територій від 16.05.2017; Листа Управління архітектури та містобудування Ужгородської міської ради від 02.08.2017; Листа Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області від 27.09.2017; ОСОБА_11 Державного архітектурно-будівельного контролю від 25.10.2017; Листів Управління архітектури та містобудування Ужгородської міської ради від 27.10.2017, то такі не спростовують встановлених судом обставин та зроблених на їх підставі висновків.

Згідно з приписами ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом та забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України), завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 77 КАС України відповідачем надані докази правомірності притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96-1 КУпАП. Адміністративне стягнення накладено відповідно до санкції вказаної статті. Справу про адміністративне правопорушення розглянула уповноважена особа. При винесенні постанови дотримані вимоги щодо її форми та змісту.

З урахуванням вищенаведеного, на основі повно та всебічно з'ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши належність та допустимість доказів, а також достатність, взаємозв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що у даному випадку відсутні підстави для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому у задоволенні позову слід відмовити повністю.

На підставі та керуючись ст. ст. 72, 77, 90, 242, 244, 246, 268-272, 286, 293, 295, 297 КАС, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову ОСОБА_6 до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_3, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про притягнення до адміністративної відповідальності - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.Й. Данко