Справа № 810/4250/18
Суддя: Орєхов О. І.
Дата ухвалення: 2019-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 810/4250/18
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

18 лютого 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О. І. ,

за участі секретаря - Сокур О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в спрощеному позовному провадженні в м. Біла Церква адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до начальниа віділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

14 березня 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адмінінстративним позовом до начальника віділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради ОСОБА_2, головного спеціаліста Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської місьої ради ОСОБА_3 про скасування постанови, приписів, постанови, визнання протиправним та скасування рішення та зобов»язання вчинити певні дії, посилаючись на наступні обставини.

На підставі направлення для проведення позапланового заходу № 1 від 02.02.2018 року 15.02.2018 року проводилась позапланова перевірка позивача ОСОБА_1 для здійснення достовірності даних наведених в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта на «Реконструкція частини житлового будинку з прибудовою габаритними розмірами 2,19x2,66м.» за адресою Київська область, м. Біла Церква. АДРЕСА_1, яке подане ОСОБА_1 до Відділу ДАБК Білоцерківської міської ради для реєстрації.

15.02.2018 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради ОСОБА_3 було складено Акт щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 1. В акті зазначено, що за результатами перевірки головним спеціалістом ОСОБА_3 виявлені порушення, а саме: прибудова габаритними розмірами 2,19x2,66, яка зазначена в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 29.01.2018 року № 2901/854 експлуатується без введення її в експлуатацію. Гр. ОСОБА_1 надано будівельний паспорт від 21.12.2017 року, виданий Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області, який не погоджено з співвласником житлового будинку. Чим наведено недостовірні дані в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 29.01.2018 року № 2901/854 та невиконано вимоги припису про усунення виявлених порушень, від 16.11.2016 року № С-1611/4, що є порушенням вимог ч.8 ст. 39 ч.4 ст. 27, ч. 3 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

15.02.2018 року на підставі акта перевірки за фактом вказаного порушення відповідач 2 головний спеціаліст відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради ОСОБА_3 склав протокол № 1-Л-А 1502/1 про адміністративне правопорушення відносно позивача. Також, 15 лютого 2018 року ОСОБА_3 видано припис №С-1502/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов'язав його усунути виявлені перевіркою порушення до 15 березня 2018 року та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Від 15.02.2018 року № С-1502/1/1.

27 лютого 2018 року на підставі акта перевірки, приписів, протоколу про адміністративне правопорушення, за фактом вказаного порушення відповідачем 1 начальником відділу державного архітектурно-будівельного котролю Білоцерківської міської ради ОСОБА_2 винесена постанова № А-2712/1 про адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст. 188/42, ч. 4 ст. 96 КУпАП, якою накладено штраф 5100,00 грн.

Вважає, що оскаржувані Приписи та ОСОБА_4 є протиправними та підлягають скасуванню, а відмова в реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт є незаконною оскільки, позивач є власником частини житлового будинку по вул. Тімірязєва, в м. Біла Церква Київської області, користування якими зазначено у технічному паспорті, як квартира № 1. Земельна ділянка площею 0,0492 га. кадастровим номером :04:028:0069 на якій розташовано частина житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами перебуває у приватній власності позивача ОСОБА_1 В 2016 році позивач збудував прибудову до житлового будинку розміром 2,0x2,3+0,3x0,6м. (габаритними розмірами 2,19x2,66м) самочинно за що постановою № А-2311/1 від 23.11.2016 року був притягнутий до адміністративного правопорушення у вигляді штрафу 4250,0 грн., які ОСОБА_1 сплатив, що підтверджується копією квитанції про сплату штрафу № 5 від 01.12.2016 року. Тоді ж і винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № С-1611/4 від 16.11.2016 року, яким позивача зобовязували усунути порушення вимог ст. 27 та ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до вимог ст. 27 ЗУ «Про регулювання містобудівної документації», управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради виготовлено будівельний паспорт 21.12.2017 року за № 128, яким надається дозвіл на реконструкцію частини житлового будинку з прибудовою габаритними розмірами 2,19x2,66м. АДРЕСА_2.

29.01.2018 року позивач подав повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Форма повідомлення та порядок його подання визначені Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року із змінами та доповненнями. Всі необхідні дані, які вимагались формою повідомлення позивач зазначив у повідомленні.

Тобто позивач виконав вимоги припису № С-1611/4 від 16.11.2016 року.

На підставі поданого 29.01.2018 року повідомлення начальником відділу ДАБК Білоцерківської міської ради 02.02.2018 року призначається позапланова перевірка достовірності даних наведених в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта ( вх № 2901/854 від 29.01.2018 року) та дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на обєкті будівництва: «Реконструкція частини житлового будинку з прибудовою габаритними розмірами 2,19x2,66м.» за адресою АДРЕСА_3.

15.02.2018 року проводиться перевірка обєкта в натурі, головним спеціалістом складається акт, приписи, протокол, в яких зазначено що виданий йому управлінням містобудування та архітектури будівельний паспорт не погоджено із співвласником і це є підставою вважати зазначені ним в повідомленні про початок виконання будівельних робіт дані недостовірними.

Не звертаючи уваги на його пояснення, 27.02.2018 року начальником відділу ОСОБА_2 І виноситься постанова про адміністративне правопорушення.

28.02.2018 року листом № Л-2802/8-51 за підписом начальника відділу ДАБК БМР ОСОБА_2 йому відмовлено в реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке подавалось 29.01.2018 року на підставі виявлених порушень зазначених в акті перевірки № 1 від 15.02.2018 року.

Таким чином визначені порушення щодо недостовірності даних в повідомленні про початок виконання будівельних робіт відсутні, але реєструвати повідомлення начальник відділу ДАБК Білоцерківської міської ради ОСОБА_2 відмовляється, створюючи конфліктну ситуацію, згідно якої видає нові приписи; припис №С-1502/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов'язав його усунути виявлені перевіркою порушення до 15 березня 2018 року та припис про зупинення підготовчих та будівельних і робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, і містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному і паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації; декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 15.02.2018 року № С-1502/1/1.

Крім вищезазначених порушень відповідачі зазначають і порушення щодо експлуатації і збудованої прибудови, а саме «прибудова габаритними розмірами 2,19x2,66м. яка зазначена в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 29.01.2018 року № 2901/854 експлуатується без введення її в експлуатацію». Нормативно правовими актами, та формою повідомлення не передбачено зазначати експлуатацію обєкту реконструкції чи будівництва в повідомленні про початок виконання будівельних робіт. Тому вважати це за недостовірні данні зазначені в повідомленні про початок виконання будівельних робіт немає підстав, що також не є законним для відмови у реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Крім того, ні в акті, приписі, протоколі, постанові не зазначається згідно яких ознак і встановлено що прибудова до житлового будинку експлуатується, або що проживання в житловому будинку з добудованою прибудовою є експлуатацією приватного житлового будинку та прибудови. Жодним законодавством не визначено, що таке експлуатація приватного житлового будинку чи його частини і які саме ознаки є підставою вважати, що житловий будинок чи його частина експлуатується. Тому вважати це за порушення немає і підстав.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Крім того, при винесені оскаржуваної постанови, відповідачами не було встановлено чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також не зясовано інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, що є порушенням ст. 280 КУпАП України.

Просив суд відкрити провадження у адміністративній справі, скасувати постанову №А-2712/1 від 27.02.2018 року про адміністративне правопорушення, припис № С-1502/1 від 15.02.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфер містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, припис № С-1502/1/1 від 15.02.2018 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, протокол № 1-Л-А 1502/1 від 15.02.2018 року про адміністративне правопорушення, визнати протиправним та скасувати рішення відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської мібької ради про повернення повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта від 29 січня 2018 року № 2901/854 викладене в листі від 28 лютого 2018 року № Л-2802/8-51 та зобовязати зареєструвати повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке подане до реєстрації 29.01.2018 року, стягнути з відповідачів на його користь судові витрати.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06 квітня 2018 року було ухвалено відкрити провадження в адміністративній справі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2018 року було ухвалено роз»єднати позовні вимоги ОСОБА_1 в самостійні провадження та адміністративний позов ОСОБА_1 до начальниа віділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови передати на розгляд Білоцерківського місьрайонного суду Київської області.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 25 вересня 2018 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2018 року.

29 жовтня 2018 року матеріали справи надійшли до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області.

Ухвалою судді від 05 листопада 2018 року постановлено прийняти до провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до начальниа віділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови та постановлено провести розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням ( викликом ) сторін.

18 грудня 2018 року за вх. № 41601 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому начальник Відділу ДАБК БМР ОСОБА_2 просить суд відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 в повному обсязі, обгрунтовуючи наступним.

Звертають увагу суду, що на законодавчому рівні визначені чіткі повноваження органу державного архітектурно-будівельного контролю стосовно проведення позапланових перевірок та у разі виявлення порушень вимог законодавства складання за її наслідками необхідні документи: акт, протокол про правопорушення, припис, а також передбачені штрафні санкції, що оформлюються відповідною постановою про накладення штрафу, за протиправні дії субєктів містобудування.

Виконання будівельних робіт регулюється Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, а процедура прийняття в експлуатацію визначена Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461.

16.11.2016 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_4.

За результатами позапланової перевірки було складено відповідний Акт від 16.11.2016 р., яким було встановлено, що позивачем у 2009 році виконано будівельні роботи з реконструкції частини сараю (літ. Б), а саме: переобладнано частину сараю (літ. Б) під літню кухню (сарай- літня кухня). Також, під час проведення перевірки виявлено, що за вищезазначеною адресою позивачем протягом 2016 року виконано будівельні роботи з реконструкції своєї частини житлового будинку шляхом прибудови одноповерхового приміщення розмірами в плані 2,00x2,30 м + 0,30x0,60 м (влаштовано фундамент, виконано роботи з мурування стін (з пінобетонних блоків), влаштовано конструкцію даху та елементи покрівлі). На момент проведення перевірки прибудова до житлового будинку не експлуатувалась. Під час проведення перевірки у 2016 році було виявлено наступні порушення: вищезазначені будівельні роботи позивач виконав без документу, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушив вимоги ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», та притягнуто до адміністративної відповідальності, за вчинене адміністративне правопорушення передбачене ч.ч.1,5 ст.96 КУПАП (в редакції чинній на момент винесення постанови), накладено адміністративне стягнення, у вигляді штрафу в розмірі 4250 (чотири тисячі двісті п'ятдесят) грн., який в подальшому був сплачений позивачем.

Крім того, 16.11.2016 р. головним інспектором було також винесено припис №С-1611/4 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яким вимагалося до 30.06.2017 року усунути вищезазначені порушення містобудівного законодавства, а також повідомити до 30 червня 2017 року Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про виконання припису.

15.02.2018 року посадовими особами відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради за результатами проведення позапланової перевірки на обєкті: «Реконструкція частини житлового будинку з прибудовою габаритними розмірами 2,19x2,66 м» за адресою: АДРЕСА_5, було складено акт щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, припис про усунення порушень С-1502/1, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт С- 1502/1/1, протокол про адміністративне правопорушення № 1-Л-А-1502/1 від 15.02.2018 року, та винесено постанову №А-2702/2 по справі про адміністративне правопорушення від 27.02.2018 року, в якій встановлено, що позивачем за адресою: АДРЕСА_4 виконано будівельні роботи з реконструкції частини сараю (літ. Б), а саме: переобладнано частину сараю (літ. Б) під літню кухню (сарай-літня кухня) та частини житлового будинку шляхом прибудови одноповерхового приміщення розмірами в плані 2,00x2,30м.+0.30х0.60м без документу, що надає право на виконання будівельних робіт, за що останнього було притягнуто до адміністративної відповідальності (постанова №А-231І/1 від 23.11.2016, припис про усунення виявлених порушень, від 16.11.2016 № С-1611/4) Департаментом державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області.

Виявлено наступні порушення: прибудова габаритними розмірами 2.19x2,66м яка зазначена в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 29.01.2018 №2901/854 експлуатується без введення її в експлуатацію, чим наведено недостовірні дані в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 29.01.2018 №2901/854, адже обєкт будівництва вже збудований, а у відповідності до абз.2 п.14 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 продовження виконання підготовчих та будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання таких робіт забороняється.

Станом на 15.02.2018 р. позивачем не було направлено жодної інформації ні до Департаменту ДАБІ у Київській області, ні до Відділу ДАБК БМР про стан виконання припису, у вказаний приписом термін суб'єктом містобудування вимоги припису №С-1611/4 від 16.11.2016 року виконані не були, порушення не усунуті, про що було складено Акт від 15.02.2018 року.

За результатами перевірки головним спеціалістом Відділу ДАБК БМР ОСОБА_3 було складено протокол від 15.02.2018 року про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 188/42, ч.4 ст.96 КУпАП.

ОСОБА_4 Відділу ДАБК БМР від 27.02.2018 року № №А-2702/2, яка оскаржується, за вчинення позивачем вищезазначеного адміністративного правопорушення, на позивача було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн.

09.01.2019 року за вх. № 584 судом отримано від позивача відповідь на відзив, в якому останній посилався на наступне.

Його притягнуто до відповідальності за те що він не подав повідомлення про початок виконання будівельних робіт, з чим не можливо погодитись так як на підставі поданого ним повідомлення про початок виконання будівельних робіт проведено повторну позапланову перевірку, що підтверджується направленням на перевірку № 1 від 02.02.2018 року, в якому чітко зазначено, що позапланова перевірка проводиться з підстав перевірки достовірності даних наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта ( вх. № 2901/854 від 29.01.2018 року).

Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта не зареєстроване в реєстрі до теперішнього часу навмисно для того щоб у начальника Відділу ДАБКБМР ОСОБА_2 була можливість його постійно штрафувати, що свідчить про його незаконні дії. До теперішнього часу не зазначено в жодних документах які недостовірні дані зазначені у поданому повідомленні позивачем і чому це повідомлення не підлягає реєстрації у реєстрі дозвільних документів, така інформація не зазначена і у відзиві на позов.

Незважаючи на незареєстроване повідомлення про початок будівельних робіт, без реєстрації якого, неможливо подати декларацію про готовність до експлуатації обєкта будівництва, Відповідач вважає що він порушив ч.8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», тобто експлуатую обєкт будівництва. Разом з тим, не надає жодних пояснень на підставі чого ним зроблені такі висновки та якими нормативними документами можна обґрунтувати зроблені висновки щодо експлуатації обєкта реконструкції, що провів він.

Відповідач вважає, що він порушив ч. 4 ст. 27 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», але підстави згідно яких ним зроблені такі висновки не зазначає. Ч. 4 ст. 27 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає «Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування». Будівельний паспорт йому видано управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради, а не позивач видав сам собі будівельний паспорт, то чому відповідач вважає, що позивачем порушено вимоги зазначеної статті, жодних обгрунтувань не надано, а надані пояснення суперечать вимогам законодавства.

Позивач не перешкоджав проведенню перевірки, але вважає, що посадова особа не має прав встановлювати незаконні порушення, які не обгрунтовані вимогами законодавства, навіть суперечать вимогам законодавства, та на підставі таких звинувачень притягувати до адміністративної відповідальності.

Відповідач не зазначає, які саме його права оскаржує позивач. Позивач не оскаржує право відповідача виносити ОСОБА_4 про адміністративні правопорушення, а оскаржує винесену відповідачем ОСОБА_4 № А-2702/2 від 27.02.2018 року, яка винесена незаконно, так як немає законодавчих обгрунтувань.

В постанові відповідач зазначає, що ч. 1 ст. 188/42 КУпАП передбачено відповідальність за порушення вимог ч. 8 ст. 39, ч.4 ст. 27 та ч. 3 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», але ч. 1 ст. 182/42 передбачено відповідальність за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, а Припис № С-1611/4 від 16.11.2016 року виданий Департаментом ДАБІ у Київській області не містить вимог передбачених ч.8 ст. 39, ч.4 ст. 27 та ч. 3 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Вимоги припису № С-1611/4 від 16.11.2016 року передбачали усунути порушення вимог ст. 27 та 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», які він виконав, а саме отримав будівельний НОМЕР_1 виданий 21.12.2017 року.

Відповідач вважає, що він порушив терміни виконання припису, так як у приписі від 16.11.2016 року вимагалось усунути правопорушення передбачені ст. 27, 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» до 30.06.2017 року, а йому видано будівельний паспорт 21.12.2017 року, повідомлення про початок виконання будівельних робіт подане 21.01.2018 року, перевірка на обєкті проведена 15.02.2018 року і тому відповідач вважає порушення триваючим, з чим також неможливо погодитись.

КУпАП не містить визначення поняття "триваюче" правопорушення. Проте в теорії адміністративного права триваючими визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов'язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов'язок, або виконує його неповністю чи неналежним чином. ( розяснення Міністерства Юстиції України лист 02.08.2013 № 6802-0-4-13/11). Тобто при вирішенні питання про віднесення адміністративного правопорушення до категорії триваючих правопорушень або правопорушень, необхідно враховувати суть порушення.

Позивач намагався вчасно виконати вимоги припису в термін передбачений приписом (30.06.2017р.), в звязку з тим що управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради вимагали додаткові матеріали для виготовлення будівельного паспорта, на які потрібно було значно більше часу ніж передбачено приписом від 16.11.2016 р., тому позивач виконав вимоги припису тільки 29.01.2018 року. Враховуючи вищезазначене, такі дії вважати триваючим правопорушенням назвати неможливо.

Отже, відповідно до вищезазначеного, підстав для повторного притягнення позивача до адміністративної відповідальності за правопорушення передбачені ч.1 ст. 188/42 КУпАП на час виненесення постанови 27.02.2018 року у відповідача не було.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з»явився, надав до суду заяву, отримана судом 15.02.2019 року за вх. № 6456, в якій просив розгляд справи провести без його участі, позов підтримує у повному обсязі.

Відповідач начальник відділу ДАБК БМР ОСОБА_2 в судове засідання не з»явився, про час, дату та місце слухання справи повідомлений належним чином, про що в матеріалах справи свідчить наявна розписка.

Суд, дослідивши матеріали справи, докази, які були надані сторонами, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Статтею 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з ч.2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Встановено, що оскаржувальна постанова була отримана позивачем 05.03.2018 року ( направлена цінним листом через нову пошту ), що підтверджується копією експрес - накладної № 9055 та витягом з сайту нової пошти. З адміністративним позовом позивач звернувся до Київського окружного адміністративногго суду 14.03.2018 року.

Враховуючи викладене, положення ст. 286 КАС України, ст. 289 КУпАП, суд приходить до висновку, що позивач при зверненні до суду з адміністративним позовом не порушив передбачений 10-денний строк для захисту своїх прав в судовому порядку.

Суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

В судовому засіданні встановлено, що на підставі направлення для проведення позапланового заходу № 1 від 02.02.2018 року, 15.02.2018 року проводилась позапланова перевірка позивача ОСОБА_1 для здійснення достовірності даних наведених в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта на «Реконструкція частини житлового будинку з прибудовою габаритними розмірами 2,19x2,66м.» за адресою Київська область, м. Біла Церква. АДРЕСА_1, яке подане ОСОБА_1 до Відділу ДАБК Білоцерківської міської ради для реєстрації.

15.02.2018 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради ОСОБА_3 було складено Акт щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 1.

В акті зазначено, що за результатами перевірки головним спеціалістом ОСОБА_3 виявлені порушення, а саме: прибудова габаритними розмірами 2,19x2,66, яка зазначена в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 29.01.2018 року № 2901/854 експлуатується без введення її в експлуатацію. Гр. ОСОБА_1 надано будівельний паспортвід 21.12.2017 року, виданий Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області, який не погоджено з співвласником житлового будинку. Чим наведено недостовірні дані в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 29.01.2018 року № 2901/854 та невиконано вимоги припису про усунення виявлених порушень, від 16.11.2016 року № С-1611/4, що є порушенням вимог ч.8 ст. 39 ч.4 ст. 27, ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

15.02.2018 року на підставі акта перевірки за фактом вказаного порушення головний спеціаліст відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради ОСОБА_3 склав протокол № 1-Л-А 1502/1 про адміністративне правопорушення відносно позивача. Також, 15 лютого 2018 року ОСОБА_3 видано припис №С-1502/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов'язав останнього усунути виявлені перевіркою порушення до 15 березня 2018 року та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 15.02.2018 року № С-1502/1/1.

27 лютого 2018 року на підставі акта перевірки, приписів, протоколу про адміністративне правопорушення, за фактом вказаного порушення відповідачем начальником відділу державного архітектурно-будівельного котролю Білоцерківської міської ради ОСОБА_2 винесена постанова № А-2712/1 про адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст. 188/42, ч. 4 ст. 96 КУпАП, якою на позивача накладено штраф у розмірі 5100,00 грн.

Оскаржувальною постановою встановлено, що при перевірці виявлені такі порушення: прибудова габаритними розмірами 2.19Х2,66 м, яка зазначена в повідомленні про початок виконання бдівельних робіт від 29.01.2018 року № 2901/854 експлуатується без введення її в експлуатацію. Гр. ОСОБА_1 надано будівельний паспорт «Реконструкція частини житлового будинку з прибудовою габаритними розмірами 2.19Х2,66м» № 128 від 21.12.2017 року, виданий Управлінням містобудування та архітектури Білоцерівської міської ради Київської області, який не погоджено з співвласниами житлового будинку. Чим наведено недостовірні дані в повідомленні про початок вионання будівельних робіт від 29.01.2018 року № 2901/854 та не виконано вимоги припису про усунення виявлених порушень від 16.11.2016 року № С-1611/4.

Крім того, з заначеної постанови вбачється, що гр. ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності ( постанова № А-2311/1 від 23.11.2016 року, припис про усунення виявлених порушень від 16.11.2016 № С-1611/4 ) Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, оскільки ОСОБА_1 на власній земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_6 виконано будівельні роботи з реконструкції частини сараю ( літ. Б ), а саме: переобладнано частину сараю ( літ. Б ) під літню ухню ( сарай-літня ухня ) та частини житлового будину шляхом прибудови одноповрхового приміщення розмірами в плані 2,00х2,30м.+0.30х0.60м без документу, що надає право на виконання будівельних робіт.

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 погодився із постановою № А-2311/1 від 23.11.2016 року, якою останнього було притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено штраф у розмірі 4250 грн. та сплатив зазначений штраф, що не спростовано, а навпаки підтверджено позивачем у попередніх судових засіданнях.

Відповідно до ч. 1 ст. 78 КАС України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Зі змісту ст.9 КУпАП слідує, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків (ст.10 КУпАП).

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності ( ст. 7 КУпАП).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Порядок та підстави притягнення до адміністративної відповідальності регулюються КУпАП.

Як передбачено ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно п.1 ст. 247 КУпАП обов'язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 283 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Отже, одним із принципів, яким повинно відповідати рішення суб'єкта владних повноважень у публічно-правових відносинах щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, є принцип обґрунтованості.

Принцип обґрунтованості прийнятого рішення, тобто прийняття рішення з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії, вимагає від суб'єкта владних повноважень (в тому числі, при притягненні особи до адміністративної відповідальності) враховувати як обставини, на обов'язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Суб'єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих рішень, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення суб'єкта владних повноважень, в тому числі рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, повинно бути вмотивованим.

Частинами 4, 5 статті 77 КАС України передбачено, що суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20 травня 1999 року № 687-ХІV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Частиною 3 ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VІ визначені органи архітектурно-будівельного контролю, до яких, зокрема, належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Згідно п.5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п.6 Порядку плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Періодичність проведення планових перевірок суб'єктів містобудування на об'єктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Пункт 14 зазначеного Порядку передбачає, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті(вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення(дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ч.1, ч.2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З відповіді на відзив, який поданий позивачем до суду та отриманий 09.01.2019 року, позивачем зазначено, що він дійсно вчасно вимоги припису ( 30.06.2017 року ) в термін передбачений приписом не виконав, вимогу припису були виконанні значно пізніше, а саме 29.01.2018 року. Таким чином, з боку позивача мале місце порушення щодо несвоєчасного виконання припису.

Посилання позивача ОСОБА_1 на те, що такі дії вважати триваючим правопорушенням незвати неможливо, судом не приймаються до уваги, виходячи з наступного.

Отже, триваючими правопорушеннями є проступки, пов'язані з тривалим, безперервним невиконанням обов'язків, передбачених правовою нормою. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний не виконує конкретний покладений на нього обов'язок або виконує його неповністю чи неналежним чином.

У п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адмiнiстративнi правопорушення» вiд 24.06.1988 р. №6 встановлено, що під час перевiрки дотримання органом (посадовою особою) встановленого ст. 38 КпАП України 2-мiсячного строку застосування адмiнiстративного стягнення судам слiд мати на увазi, що при триваючому правопорушеннi (самоправне зайняття жилого приміщення ст. 151 КпАП України; порушення або невиконання встановлених правил пожежної безпеки ст. 175; невиконання обовязкiв з виховання та навчання дітей ст. 184 та iнше) зазначений строк обчислюється з дня виявлення правопорушення.

Триваючі правопорушення припиняються виконанням установлених обов'язків або притягненням винної особи до відповідальності. Проте триваючими адміністративними проступками є проступки, повязані з тривалим, неперервним невиконанням обовязків, передбачених правовою нормою (наприклад, проживання без паспорта, самовільне будівництво будинків або споруд тощо), припиняються або виконанням регламентованих обовязків, або притягненням винної у невиконанні особи до відповідальності.

Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, надалі перебуває у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Такі дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан триває значний час, протягом якого винний безперервно здійснює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обовязків.

Зазначена правова позиція викладена і Верховним Судом у справі №490/8624/15-а у своїй постанові від 23.05.2018 року.

Отже, правопорушення, вчинене позивачем, носить характер триваючого, оскільки останнім так і не було виконано припис відповідача про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким вимагалося у строк до 30 червня 2017 року усунути вищезазначені порушення містобудівного законодавства шляхом оформлення документів, які надають право на виконання будівельних робіт і лише 29 січня 2018 року, тобто, майже через 7 місяців після закінчення встановленого строку, позивачем було подано до відповідача заяву про реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт, до якої було долучено назване повідомлення.

У відповідності до ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Встановлено, що позивачем надано будівельний паспорт на обєкт будівництва: «Реконструкція частини житлового будинку з прибудовою габаритними розмірами 2.19x2,66м» № 128 виданий Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради від 21.12.2017 року, який не було погоджено з співвласником житлового будинку.

Відповідно до п.2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово комунального господарства України 05.07.2011 року № 103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них обєктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів обєктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Встановлено, що з боку позивача разом із пакетом документів не було надано засвідчена у встановленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову у відповідності до вимог вищезазначенного Порядку.

Отже, доказами, наданими представником відповідача у справі доведено, що рішення та дії суб'єкта владних повноважень прийняті (вчинені) на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені законом, позивачем у справі не доведено обставин в обґрунтування своїх позовних вимог щодо протиправності постанови відділу державної архітектурно-будівельної інспекції Білоцерівської міської ради Київської області по справі про адміністративне правопорушення № А-2702/2 від 27 лютого 2018 року.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача про визнання постанови протиправною та її скасування є такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 19 Конституції України, ст. 2, 5, 6-10, 20 77, 78, 205, 229, 241-246, 255, 268, 286, 295 КАС України, постановою Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адмiнiстративнi правопорушення» вiд 24.06.1988 р. № 6, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України "Про архітектурну діяльність" від 20 травня 1999 року № 687-ХІV, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні адміністративого позову ОСОБА_1 до начальниа віділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови, - відмовити.

Відповідно ч.2 ст. 271 КАС України копії судових рішень у справах, визначених цією статтею, невідкладно видаються учасникам справи або надсилаються їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.

Апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених ст. 286 КАС України можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Судові рішення за наслідками розгляду судами першої інстанції справ, визначених статтями 273, 275-277, 280, 282, пунктами 5 та 6 частини першої статті 283, статтями 286-288 цього Кодексу, набирають законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі їх апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст судового рішення виготовлено 18 лютого 2019 року.

Рішення надруковано в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

СуддяОСОБА_6