Справа № 489/1355/17
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2019-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 лютого 2019 р.м.ОдесаСправа № 489/1355/17

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

доповідача - судді Турецької І.О.

суддів - Стас Л.В., Шеметенко Л.П.,

за участі секретаря - Скоріної Т.С.,

представника апелянта - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Ленінського районного суду м. Миколаєва від 03 вересня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

У березні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду першої інстанції з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (далі - Управління ДАБІ) в якому просив:

- скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №33 від 28.02.2017 року, якою його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 8 500 грн.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_2 зазначив, що оскаржувана постанова підлягає скасуванню, оскільки прийнята з порушенням встановленої КУпАП процедури, зокрема, протокол про адміністративне правопорушення не містить пояснень особи, що притягається до адміністративної відповідальності, та відмітки про роз'яснення прав та обов'язків. Також вважає, що Управління ДАБІ порушило процедуру підготовки справи до розгляду, оскільки відповідач не перевірив чи сповіщенні особи, які беруть участь у справі, про час та місце її розгляду, чи є обставини, що пом'якшують або обтяжують відповідальність.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Ленінського районного суду м. Миколаєва від 03 вересня 2018 року у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив із того, що протокол про адміністративне правопорушення складено щодо належного суб'єкта містобудування, обставини викладені у ньому відповідають фактичним обставинам справи, інформація про права та обов'язки особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, а також час та місце розгляду адміністративної справи містяться у протоколі про адміністративне правопорушення.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та відзиву (заперечень).

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити його позов.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги зазначив, що суд першої інстанції при прийнятті рішення у справі не врахував, що приписи Управління ДАБІ від 14.12.2016 року №188, №450 виконання яких, стало підставою для проведення даної перевірки, визнанні судовим рішенням незаконними, а тому результати такої перевірки не можуть нести жодних правових наслідків.

Крім того, вважає, що головний інспектор Управління ДАБІ ОСОБА_3, з урахуванням вимог ст. 244-6 КУпАП не мав повноважень для прийняття оскаржуваної постанови. На думку позивача проведення однією службовою особою позапланової перевірки, розгляд матеріалів справи про адміністративне правопорушення, а також накладення штрафу, свідчить про її упередженість, суб'єктивності та заінтересованості в результатах розгляду справи.

Також зазначив, що Управління ДАБІ не повідомляло його про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Управління ДАБІ у Миколаївській області відзив на апеляційну скаргу не надало.

Представник апелянта в судовому засіданні суду апеляційної інстанції підтримав доводи викладені в апеляції та просив її задовольнити.

Представник Управління ДАБІ в судове засідання не з'явився, належним чином сповіщений про дату, час та місце судового розгляду справи.

Фактичні обставини справи.

ОСОБА_2 є директором товариства з обмеженою відповідальністю Фірми «Владам» (далі - ТОВ «Владам»).

14 грудня 2016 року Управління ДАБІ у Миколаївській області видало на адресу ТОВ «Владам» два приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за №188 та №450 (а.с.93,95).

Зі змісту вищенаведених приписів вбачається, що контролюючий орган вимагав у товариства в термін до 13.01.2017 року вжити заходи щодо допущення посадових осіб Управління на об'єкт будівництва для проведення позапланової перевірки, а також надання необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Також, судом встановлено, що постановою Управління ДАБІ від 26.12.2016 року №142/1014-9222-16 до ТОВ «Владам» застосовано штраф у розмірі 16 000 грн. за недопуск фахівців контролюючого органу на об'єкт будівництва, яку в подальшому було скасовано постановою Миколаївського окружного адміністративного суду від 12.12.2017 року у справі №814/535/17, що набрала законної сили.

08 лютого 2017 року, головним інспектором Управління ДАБІ у Миколаївській області Савчуком О.С., з метою перевірки виконання ТОВ «Владам» вищенаведених приписів, на підставі наказу №17П від 06.02.2017 року та направлення №89 від 06.02.2017 року проведено позапланову перевірку об'єкту будівництва (м. Миколаїв, вул. Садова 3Б).

За результатами проведеної перевірки, складено акт перевірки від 14.02.2017 року, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.02.2017 року, протокол про адміністративне правопорушення від 14.02.2017 року, а також приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт №14, №26 від 14.02.2017 року (а.с.46-49,101-103).

З матеріалів справи вбачається, що акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення, а також припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт №26 направлені ОСОБА_2 поштою за місцем його роботи та отримані 21.02.2017 року (а.с. 104).

28 лютого 2017 року головним інспектором Управління ДАБІ ОСОБА_3 винесено постанову №33, якою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8 500 грн. (а.с.16).

Законність такої постанови є предметом спору у даній справі.

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Частина 2 статті 19 Конституції України: органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частина 1 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 року (далі - Закон № 3038-VI): управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Частина 1 ст. 41 Закону № 3038-VI: державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року (далі - Порядок №553)

Пункт 5 Порядку №553: державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пункт 7 Порядку №553: підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;.

Підпункт 2 п.11 Порядку №553: посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Пункт 17 Порядку №553: у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Пункт 21 Порядку №553: якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Частина 7 ст. 96 КУпАП: виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів II категорії складності, - тягнуть за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Стаття 254 КУпАП: про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Стаття 244-6 КУпАП: від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі - щодо об'єктів, розташованих на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, за межами населених пунктів та в межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Стаття 256 КУпАП: у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Стаття 268 КУпАП: Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Стаття 278 КУпАП: орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Частина 1 ст.283 КУпАП: розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення.

Позиція суду апеляційної інстанції.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, а також перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія виходить з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для проведення Управлінням ДАБІ позапланового заходу у період з 08.02.2017 по 14.02.2017 року, стало необхідність перевірки виконання ТОВ «Владам» вимог приписів №188,450 від 14.12.2016 року щодо допущення посадових осіб Управління на об'єкт будівництва, а також надання необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (а.с.93-96).

Судовою колегією встановлено, що вищенаведені приписи є чинними та у судовому порядку не оскаржувались, отже Управління ДАБІ мало усі правові підстави для проведення відповідної позапланової перевірки. Таким чином, доводи апелянта, з приводу незаконності позапланової перевірки, а також її наслідки є помилковими.

Також, судова колегія вважає безпідставними доводи апелянта з приводу відсутності у головного інспектора Управління ДАБІ ОСОБА_3, повноважень з розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки згідно абз. 5 ст. 244-6 КУпАП (в редакції чинній в період прийняття оскаржуваної постанови) головні інспектори будівельного нагляду в областях мали повноваження з розгляду відповідної категорії справ.

Крім того, суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованими доводи апелянта з приводу порушення відповідачем порядку вирішення справи про адміністративне правопорушення, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, усі матеріали перевірки, в тому числі, протокол про адміністративне правопорушення від 14.02.2017 року були надіслані позивачу рекомендованим листом з повідомленням, та отримані адресатом 21.02.2018 року (а.с.104).

Ознайомившись зі змістом протоколу про адміністративне правопорушення, судом апеляційної інстанції встановлено, що останній дійсно не містить пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, а також відмітки про роз'яснення позивачу прав та обов'язків.

Водночас, судом апеляційної інстанції встановлено, що у протоколі наведені права та обов'язки особи, гарантовані ст. 268 КУпАП, а також інформація про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення (10год. 00хв. 28.02.2017 року).

Враховуючи, що позивач завчасно отримав протокол про адміністративне правопорушення, зі змісту якого мав можливість ознайомитися з правами та обов'язками, а також інформацію про час і місце розгляду справи, суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснено відповідачем у відповідності до вимог чинного законодавства, а отже підстави для задоволення позову відсутні.

З приводу доводів представника апелянта викладених в судовому засіданні щодо порушення Управлінням ДАБІ строку притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, судова колегія виходить з наступного.

Відповідно до ст.38 КУпАП (в редакції чинній в період прийняття оскаржуваної постанови) адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

При цьому, КУпАП не дає точного визначення поняття триваючого правопорушення і не розкриває його змісту, більше того, не надано у Кодексі й переліку триваючих правопорушень.

В свою чергу, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов'язків.

Триваючі правопорушення припиняються, якщо факт цих правопорушень виявлено компетентним органом при проведенні перевірок, а стягнення за такі адміністративні правопорушення може бути накладено в строк не пізніше ніж через два місяці з дня його виявлення.

Адміністративне правопорушення, передбачене ч.7 ст. 96 КУпАП є триваючим та вважається формально закінченим з моменту фіксування (виявлення) посадовими особами, уповноваженими на те виконавчими комітетами сільських, селищних, міських рад, а адміністративне стягнення може бути накладене не пізніше як через два місяці з дня виявлення цього правопорушення.

Враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення складено відносно ОСОБА_2 14.02.2017 року, судова колегія вважає, що Управління ДАБІ в межах визначеного ст.38 КУпАП строку (28.02.2017 року) притягнуло позивача до адміністративної відповідальності за ч.7 ст. 96 КУпАП.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що зазначені апелянтом в апеляційній скарзі доводи з приводу порушення Управлінням ДАБІ порядку проведення перевірки та розгляду справи про адміністративне правопорушення не знайшли свого підтвердження в процесі розгляду даної справи.

За наведених вище обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Викладені апелянтом доводи є безпідставними та обґрунтовано спростовані судом першої інстанції, а, отже, підстави для скасування чи зміни оскаржуваного рішення відсутні.

Згідно ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Стаття 272 КАС України встановлює особливості апеляційного та касаційного оскарження судових рішень в окремих категоріях адміністративних справ.

Частиною 3 статті 272 КАС України визначено, що судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273-277, 282-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Отже, нормами КАС України не передбачено можливості оскарження в касаційному порядку судових рішень суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Рішення Ленінського районного суду м. Миколаєва від 03 вересня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її проголошення та оскарженню не підлягає.

Доповідач - суддя І.О. Турецька

суддя Л.В. Стас

суддя Л.П. Шеметенко