Справа № 640/2615/19
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2019-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 лютого 2019 року м. Київ № 640/2615/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянська Я.І., ознайомившись з позовною заявою

за позовом

Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг

до

Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Факторингове бюро розрахунків"

про

стягнення штрафних санкцій в розмірі 17000, 00 грн.,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Факторингове бюро розрахунків" про стягнення штрафних санкцій в розмірі 17000, 00 грн.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись із позовною заявою, суд встановив її невідповідність вимогам статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ставки сплати судового збору визначені статтею 4 Закону України “Про судовий збір”.

Разом із тим, ст. 7 Закону України “Про Державний бюджет України на 2019 рік” від 23.11.2018 №2629-VIII передбачено, що з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1 921,0 грн.

Частиною 2 ст. 4 Закону України “Про судовий збір” передбачено, що ставка судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру суб'єктом владних повноважень, юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судом встановлено, що позивачем заявлено позовні вимоги майнового характеру, з огляду на що сума судового збору, яка підлягає сплаті за пред'явлення адміністративного позову складає: 1921,0 грн.

Позивачем на підтвердження сплати судового збору надано до суду платіжне доручення від 18.01.2019р. № 60на суму 1921,0 грн.

Однак, як встановлено з автоматизованої системи документообігу суду вищезазначене платіжне доручення обліковується в рахунок сплати судового збору у справі № 640/1558/19.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивачем не надано доказів сплати судового збору в розмірі визначеному законом.

Окрім цього, відповідно до п. 2, ч. 5, ч. 6 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім’я (прізвище, ім’я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв’язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти відповідача.

Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п’ятої цієї статті стосовно представника.

Проте, на порушення вищезазначених норм, в адміністративному позові не вказано повні відомості щодо представника, а саме: реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу).

Окрім цього, суд зазначає, що відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб’єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб’єкту владних повноважень право на пред’явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб’єкта владних повноважень.

Згідно з ч. 1, ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Позовна заява про стягнення коштів подана у зв’язку із несплатою відповідачем коштів, згідно з постановою про накладення штрафної санкції (штрафу) на відповідача за правопорушення, вчинені на ринку фінансових послуг від 07.08.2018 №578/934/16-4/8-П відповідно до якої відповідачу встановлено строк для добровільне виконання постанови до 06.09.2018р. Позивач зазначає, що у вказаний строк відповідач доказів добровільного виконання постанови не надав.

Таким чином, у позивача виникло право на звернення до суду з позовом про стягнення коштів з 07.09.2018р., однак з позовом позивач звертається лише 13.02.2019р., що підтверджується відбитком дати на конверті в якому направлено адміністративний позов.

З огляду на що, суд приходить до висновку про те, що позивачем пропущено строк звернення до суду, оскільки такий строк завершився 07.12.2018р.

Одночасно, суд зазначає, що до адміністративного позову додано заяву про поновлення строку звернення до суду в обґрунтування яких зазначає, що вже звертався з позовом до суду, однак ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.02.2019р. у справі № 640/1558/19 адміністративний позов повертався позивачу, з огляду на передчасність звернення до суду.

Проте, також зазначає, що відповідно до судової практики викладеної в постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2019р. у справі № 826/16746/18 повернення адміністративного позову були необґрунтованими.

З огляду на що вважає, що повернення адміністративного позову ухвалою суду у справі № 640/1558/19 є істотною перешкодою та труднощами для своєчасного звернення до суду.

Суд, ознайомившись із поданими заявами приходить до висновку про неповажність причин пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки посилання позивача на те, що він звертався з позовною заявою до суду, яка поверталася ухвалою у справі № 8640/1558/19 не може свідчити про поважність причин пропуску встановленого законом строку на звернення до суду, з огляду на таке.

Верховний суд України однозначно підкреслює, що якщо особа неправильно подала позовну заяву, і є ухвала про її повернення, без розгляду або подала цю заяву з недодержанням правил підсудності, то варіантів щодо строку давності немає. В такому випадку цей строк не переривається, не зупиняється та не поновлюється, оскільки неправильне подання позовної заяви не є поважною причиною (постанова ВСУ у справі № 6- 1763цс16 від 24 травня 2017р.)

Враховуючи викладене, суд зазначає, що позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували наявність поважних причин пропуску звернення до суду.

Більше того, до суду не надано доказів оскарження вищезазначених ухвал, а отже позивач вважав їх законними та обґрунтованими.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 123 КАС України, У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду доказів сплати судового збору у розмірі визначеному законом та адміністративного позову оформленого відповідно до вищевикладених вимог. Також позивачу необхідно надати до суду заяву в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку звернення до суду з обов'язковим наданням доказів на підтвердження своїх доводів.

Керуючись ст. 160, 161, 171, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дати отримання копії цієї ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, що передбачені ч.4 ст. 169 КАСУ.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки встановлені ст. 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.І. Добрянська