Справа № 280/4810/18
Суддя: Кисіль Роман Валерійович
Дата ухвалення: 2019-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 січня 2019 року 16:40Справа № 280/4810/18 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Киселя Р.В., за участю секретаря судового засідання Мащенко Д.В.,

представників:

позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Якимівського міжрайонного управління водного господарства (вул. Центральна, буд. 66, смт Якимівка, Запорізька область, 72503) до Головного управління ДФС у Запорізькій області (пр. Соборний, буд. 166, м. Запоріжжя, 69107), в особі Якимівського управління Головного управління ДФС у Запорізькій області (вул. Центральна, 70, смт Якимівка, Запорізька область, 72503), про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

13.11.2018 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Якимівського міжрайонного управління водного господарства (далі позивач або Якимівське управління) до Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі відповідач або ГУ ДФС у Запорізькій області), в особі Якимівського управління Головного управління ДФС у Запорізькій області, в якій позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 19.09.2018 № про сплату штрафу у розмірі 170315,32 грн., винесене на підставі акту №1528/08-01-57-06/01034359 від 31.08.2018 за результатами камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності, своєчасності подання податкової звітності та сплати узгодженої суми податкового зобовязання з податку на додану вартість, своєчасності реєстрації податкових накладних а ЄРПН.

Крім того, просить витрати по сплаті судового збору покласти на відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що перевіркою встановлено порушення терміну реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму ПДВ 1703153,18 грн., на термін до 15 днів. На підставі висновків Акту перевірки винесено спірне податкове повідомлення-рішення. Позивач з податковим повідомленням-рішенням не погоджується та зазначає, що 29 червня 2018 року ним було виписано в електронному вигляді податкові накладні у кількості 23 штуки, граничним строком реєстрації яких є - 15 липня 2018 року. З метою своєчасної реєстрації податкових накладних Якимівським управлінням 13.07.2018 були підготовлені та направлені електронні податкові накладні до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, але вони не були прийнятті у зв'язку з відсутністю реєстраційного ліміту. Для урегулювання даного питання та недопущення порушень вимог ПК України, Якимівським управлінням в той же день, здійснено перерахування власних коштів на електронний рахунок. Однак, Державної казначейської служби України кошти на електронний рахунок були зараховані лише 16 липня 2018 року. Таким чином, реєстрація податкових накладних була здійснена лише 17 липня 2018 року у зв'язку з відсутністю реєстраційного ліміту, який виник виключно з вини Державної казначейської служби України та Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго». Отже, вина позивача щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних відсутня. З посиланням на правову позицію Верховного Суду вважає, що адміністративно-господарська санкція не повинна застосовуватись автоматично. Натомість, коли платник доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів для вчасної реєстрації податкових накладних, санкція не може бути застосована.

Ухвалою від 19.11.2018 позовна заява була залишена без руху, наданий позивачу строк для усунення недоліків позову.

27.11.2018 від позивача до суду надійшла заява про усунення недоліків позову.

Ухвалою суду від 28 листопада 2018 року відкрито провадження в адміністративній справі № 280/4810/18, судове засідання призначено на 21 грудня 2018 року о 14:30.

21 грудня 2018 року від відповідача надійшов відзив (вх.№42205), в якому зазначено, що в порушення пункту 201.10 статті 201 розділу V ПК України Якимівським управлінням зареєстровані в ЄРПН податкові накладні, виписані в червні 2018 року, з порушенням терміну реєстрації до 15 календарних днів на суму ПДВ 1703153,18 грн. Відповідальність за порушення строку реєстрації податкових накладних передбачена пунктом 120-1.1 статті 120-1 розділу II ПК України. Таким чином, податкове повідомлення-рішення від 19.09.2018 № про сплату штрафу у розмірі 170315,32 грн. винесені законно та обґрунтовано. Просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Протокольною ухвалою суду від 21.12.2018 в судовому засіданні оголошено перерву до 08.01.2019 до 16:00.

08 січня 2019 року за вх.№685 від позивача надійшли додаткові пояснення та документи.

В судовому засіданні, 08 січня 2019 року, представники сторін підтримали заявлені вимоги та заперечення, надали суду пояснення аналогічні викладеним в позові та відзиві.

Розгляд справи здійснювався за допомогою технічних засобів, а саме: програмно-апаратного комплексу «Акорд».

На підставі ст.250 КАС України, судом проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Розглянувши наявні матеріали справи заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд встановив наступні обставини.

На підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75, у порядку ст. 76 Податкового кодексу України (далі ПК України; в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) Головним державним ревізором-інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Якимівського управління ГУ ДФС у Запорізькій області ОСОБА_3 була проведена камеральна перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН, складених з 01.06.2018 по 30.06.2018 та зареєстрованих в ЄРПН з 01.06.2018 по 17.07.2018 Якимівським міжрайонним управління водного господарства (код за ).

В ході проведення перевірки встановлено порушення пункту 201.10 статті 201 розділу V ПК України у вигляді порушення терміну реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

За наслідками проведеної перевірки складено Акт камеральної перевірки від 31.08.2018 №1528/08-01-57-06/01034359 (дала за текстом Акт перевірки).

Зі змісту Акту перевірки вбачається, що позивачем порушені вимог п.201.10 ст.201 ПК України, а саме - порушено термін реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму ПДВ 1703153,18 грн. на термін до 15 днів. Відповідальність платника передбачена абз. 2 п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України (а.с. 11-13).

Не погоджуючись зі змістом Акту перевірки, позивач 07.09.2018 на адресу відповідача направив заперечення на Акт перевірки (а.с. 14-15).

Листом відповіддю №30354/10/08-01-57-06 від 18.09.2018 відповідач повідомив позивача, що Акт перевірки відповідає чинному законодавству, а також, що Якимівським управлінням порушено термін реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму ПДВ 1703153,18 грн. на термін до 15 днів. Відповідальність платника передбачена абз. 2 п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України (а.с. 16-17).

На підставі висновків Акту перевірки відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення № від 19.09.2018, яким до позивача, за порушення терміну реєстрації податкових накладних на суму 1703153,18 грн., застосовано штрафну санкцію 10 % в розмірі - 170315,32 грн. (а.с. 18-19).

Не погодившись з зазначеним податковим повідомленням-рішенням, 28.09.2018 позивач звернувся зі скаргою №08/668 до ГУ ДФС у Запорізькій області. (а.с. 20-22).

Листом-відповіддю від 26.10.2018 №37009/10/08-01-12-01-10 скарга позивача залишена без розгляду (а.с. 23-24).

Не погодившись з діями відповідача та вважаючи податкове повідомлення-рішення від 19.09.2018 № протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобовязаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Платник податку має право зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну та/або розрахунок коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року, в яких загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобовязаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

У пункті 12 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних», затвердженого 29.12.2010 постановою Кабінету Міністрів України №1246 зазначено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: (…) наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; (…).

Як передбачено пунктах 13-15 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних»: «13. За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). 14. Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС. 15. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття».

Згідно з п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (SНакл), обчислену за такою формулою: SНакл = SНаклОтр + SМитн + SПопРах + SОвердрафт - SНаклВид - SВідшкод - SПеревищ; де: SНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних; SМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України; SПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 200-1.2 цієї статті. Не враховуються в обрахунку показника SПопРах суми, зараховані на рахунки платників у системі електронного адміністрування податку з: а) рахунків у системі електронного адміністрування податку, відкритих для перерахування коштів до Державного бюджету України та на спеціальні рахунки, відкриті в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, для здійснення операцій з постачання сільськогосподарських товарів/послуг (крім зернових та технічних культур та продукції тваринництва, визначених у пункті 209.19 статті 209 цього Кодексу); б) рахунків у системі електронного адміністрування податку, відкритих для перерахування коштів до Державного бюджету України та на спеціальні рахунки, відкриті в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, для здійснення операцій з постачання зернових та технічних культур, визначених у пункті 209.19 статті 209 цього Кодексу; в) рахунків у системі електронного адміністрування податку, відкритих для перерахування коштів до Державного бюджету України та на спеціальні рахунки, відкриті в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, для здійснення операцій з постачання продукції тваринництва, визначеної у пункті 209.19 статті 209 цього Кодексу. У разі проведення органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, розрахунків платника податку з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв'язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до закону України про Державний бюджет України в рахунок погашення заборгованості з податку, в поповнення рахунка в системі електронного адміністрування податку враховується в межах проведених розрахунків з податку сума зменшення залишку узгоджених податкових зобов'язань такого платника податку, не сплачених до бюджету, термін сплати яких настав, що обліковується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, до виконання в повному обсязі за коригуючими реєстрами. Порядок та строки врахування таких сум зменшення в поповнення рахунка в системі електронного адміністрування податку встановлюються Кабінетом Міністрів України. SОвердрафт - сума середньомісячного розміру сум податку, які за останніх 12 звітних (податкових) місяців були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені, а також задекларовані платником - сільськогосподарським підприємством, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу. Показник SОвердрафт щокварталу (протягом перших шести робочих днів такого кварталу) підлягає автоматичному перерахунку з урахуванням показника середньомісячного розміру сум податку, які за останніх 12 звітних (податкових) місяців станом на дату такого перерахунку, були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені, а також задекларовані платником - сільськогосподарським підприємством, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу. Такий перерахунок здійснюється шляхом віднімання суми попереднього збільшення та додавання суми збільшення згідно з поточним перерахунком. Платникам податку, які станом на 1 січня 2016 року зареєстровані платниками податку на додану вартість менш як 12 звітних (податкових) місяців, а також платникам, зареєстрованим платниками податку на додану вартість після 1 січня 2016 року, - таке збільшення здійснюється протягом перших шести робочих днів кварталу, що настає за кварталом, в якому строк такої реєстрації досягає 12 звітних (податкових) місяців. SНаклВид - загальна сума податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних; SВідшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань, проведених за результатами перевірок; SПеревищ - загальна сума перевищення податкових зобов'язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних. Показники формули, визначеної цим пунктом, обраховуються з 1 липня 2015 року. Під час обрахунку показників SНаклОтр та SНаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року, що підлягали наданню покупцям - платникам податку. Для обрахунку показників SНаклОтр, SНаклВид та SМитн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 1 липня 2015 року. Під час обрахунку суми SНакл також використовуються показники, визначені пунктами 34, 34-1 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу.

Аналогічні вимоги містяться і у пункті 9 «Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість», затвердженого 16.10.2014 постановою Кабінету Міністрів України №569 (надалі «Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість»).

Як свідчать надані позивачем квитанції (а.с. 29-73) сума ПДВ в податкових накладних перевищувала суму ліміту на рахунку ПДВ позивача.

Згідно з пунктом 200-1.4 ст. 200-1 Податкового кодексу України на рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника зараховуються кошти: а) з поточного рахунку такого платника в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, що обчислюється відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу (…).

Відповідно до пункту 12 «Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість» якщо сума, обчислена відповідно до пункту 9 цього Порядку, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній, яку платник податку повинен зареєструвати в Реєстрі, такий платник перераховує необхідну суму коштів з поточного рахунка на електронний рахунок.

У пункті 22 «Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість» зазначено, що у разі недостатності коштів на електронному рахунку платника податку для сплати до бюджету узгоджених податкових зобовязань: 1) платник податку у строки, встановлені Кодексом для самостійної сплати податкових зобовязань, перераховує на електронний рахунок необхідні кошти з власного поточного рахунка; 2) Казначейство перераховує кошти в межах їх залишку на такому рахунку. При цьому залишок узгоджених податкових зобовязань платника податку, не сплачений до бюджету, обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі шляхом перерахування до бюджету коштів, що перераховуються на електронний рахунок.

Органи Казначейства зобовязані зараховувати на небюджетні рахунки клієнтів кошти, що надійшли за електронними розрахунковими документами протягом операційного дня, у день їх отримання (п.5 «Порядку казначейського обслуговування небюджетних рахунків клієнтів», затвердженого 21.07.2014 наказом Міністерства фінансів України №770, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.08.2014 за №928/25705).

Отже, у разі недостатності коштів на електронному рахунку платника податку для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань, платник податку перераховує на електронний рахунок необхідні кошти з власного поточного рахунка, при цьому зазначені кошти мають бути зараховані на рахунок платника протягом операційного дня, у день їх отримання.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем, 29.06.2018 було виписано в електронному вигляді податкові накладні у кількості 23 штуки (а.с. 28-73).

Таким чином, останнім строком реєстрації спірних накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних - є 15 липня 2018 року (включно).

13 липня 2018 року позивачем були підготовлені та направлені електронні податкові накладні від 29.06.2018 до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, але вони не були прийнятті у зв'язку з відсутністю реєстраційного ліміту, що підтверджується відповідними Квитанціями №1, які надійшли до позивача 14.07.2018 (а.с. 28-73).

13 липня 2018 року Якимівським управлінням здійснено перерахування коштів на електронний рахунок. Зазначена обставина підтверджується платіжними дорученнями №7 від 13.07.2018 на суму 900000,00 грн., №8 від 13.07.2018 на суму 900000,00 грн. та №9 від 13.07.2018 на суму 200000,00 грн.(а.с.25-27). Кошти для поповнення рахунку на загальну суму 2000000 грн. з електронного адміністрування ПДВ, були передані на оплату в органи Державної казначейської служби України - 13 липня 2018 року, що підтверджується відповідною відміткою на зазначених платіжних дорученнях. Але не дивлячись на це, кошти на рахунок були зараховані лише 16 липня 2018 року.

З наведених вище норм вбачається, що у разі недостатності коштів на електронному рахунку платника податку для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань, платник податку перераховує на електронний рахунок необхідні кошти з власного поточного рахунка, при цьому зазначені кошти мають бути зараховані на рахунок платника протягом операційного дня, у день їх отримання.

Таким чином реєстрація податкових накладних була здійснена 17 липня 2018 року у зв'язку з відсутністю реєстраційного ліміту, який виник виключно з вини Державної казначейської служби України.

З огляду на зазначене позивач не мав можливості вчасно подати податкові накладні для реєстрації без наявності відповідного ліміту, оскільки електронна система відхиляє такі податкові накладні з технічних причин.

У той же час, іншого механізму, ніж передбачено пунктом 200-1.3 ст. 200-1 Податкового кодексу України, «Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість» для збільшення суми, обчисленої відповідно до пункту 9 цього Порядку, ніж перерахування необхідної суми коштів з поточного рахунка на електронний рахунок нормами права не передбачено.

Виходячи з аналізу вищевикладених обставин та вимог ПК України вбачається, що платником податку з метою своєчасної реєстрації податкових накладних від 29.06.2018 було вчинено всі необхідні дії, натомість її реєстрація була здійснена з порушенням граничного терміну з незалежних від платника податку причин, а саме через несвоєчасність зарахування на електронний рахунок платника податку перерахованих коштів, що призвело до затримки коригування суми податку, на яку платник податку - Якимівське управління має право зареєструвати податкові накладні, та унеможливило реєстрацію податкових накладних в межах встановленого законом граничного терміну її реєстрації.

Згідно ст. 216 Господарського кодексу України (далі - ГК України), учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Разом з тим з аналізу ст. 217 ГК України випливає висновок, що адміністративно- господарські санкції є не чим іншим, як господарсько-правовою відповідальністю.

Крім того, ст. 241 ГК України визначає, чим, з точки зору адміністративно-господарської відповідальності, є така санкція, як штраф. Отже, адміністративно-господарський штраф - це гроші, які суб'єкт господарювання сплачує до відповідного бюджету в разі порушення правил ведення господарської діяльності.

В ч.2 ст.241 ГК України зазначено, що перелік порушень, за які з суб'єкта господарювання стягується штраф, розмір і порядок його стягнення визначаються законами, що регулюють податкові та інші відносини, в яких допущено правопорушення.

Частиною 2 ст.218 ГК України встановлено, що учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов'язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб'єкт господарювання за порушення господарського зобов'язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов'язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов'язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов'язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Таким чином, адміністративно-господарська санкція не повинна застосовуватись автоматично. Натомість, коли платник доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів для вчасної реєстрації накладної, санкція не може бути застосована.

Вказана позиція суду узгоджується з практикою Верховного Суду, яка викладена в постанові від 18.01.2018 у справі №804/5153/17.

Також вона узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема аналогічна правова позиція викладена у рішенні Європейського суду з прав людини від 23 липня 2002 року «Справа «Компанія «Вестберґатаксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції».

Податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи (п. 109.1 ст. 109 ПК України).

Вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів з питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України (п. 109.2 ст. 109 ПК України).

Згідно з 120-1.1 ст. 120-1. ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обовязок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Матеріали справи свідчать про відсутність у діях позивача такої складової податкового правопорушення як вина.

Норми ПК України не передбачають можливості притягнення платників податків за податкові правопорушення до юридичної відповідальності за відсутності вини.

На думку суду, контролюючий орган при вирішенні питання про притягнення платників податків до юридичної відповідальності повинен зясувати їх ступінь вини та, відповідно, довести її наявність у суді.

Таким чином, за відсутності вини позивача (яку відповідачем не доведено), він не може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

З урахуванням приписів ч. 2 ст. 2 КАС України суд, оцінивши докази, які є у справі, в їх сукупності приходить до висновку, що податкове повідомлення-рішення від 19.09.2018 № прийнято відповідачем не обґрунтовано, без урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, не розсудливо, а отже є протиправним.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Частиною третьою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 241, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Якимівського міжрайонного управління водного господарства (вул. Центральна, буд. 66, смт Якимівка, Запорізька область, 72503) до Головного управління ДФС у Запорізькій області (пр. Соборний, буд. 166, м. Запоріжжя, 69107), в особі Якимівського управління Головного управління ДФС у Запорізькій області (вул. Центральна, 70, смт Якимівка, Запорізька область, 72503), про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 19.09.2018 № прийняте Якимівським управлінням Головного управління ДФС у Запорізькій області, яким до Якимівського міжрайонного управління водного господарства застосований штраф у розмірі 170315,32 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Запорізькій області (пр. Соборний, 166, м. Запоріжжя, 69107, ) на користь Якимівського міжрайонного управління водного господарства (вул. Центральна, буд. 66, смт Якимівка, Запорізька область, 72503, ) судові витрати у розмірі суми сплаченого судового збору 2554,72 грн. (дві тисячі пятсот пятдесят чотири гривні 72 коп.).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення у повному обсязі виготовлено та підписано 21.02.2019.

Суддя Р.В. Кисіль