Справа № 186/1824/18
Суддя: Кривошея С. С.
Дата ухвалення: 2019-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 186/1824/18
Провадження №2-а/0186/2/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2019 року Першотравенський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Кривошеї С.С.

при секретарі Кравченко А.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора СРПП Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Хрипка Ігоря Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з адміністративною позовною заявою до інспектора СРПП Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Хрипка Ігоря Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 08 листопада 2018 року інспектором СРПП Першотравенського ВП лейтенантом поліції Хрипком Ігорем Миколайовичем відносно нього було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ДПО18 №936163. Відповідно до даної постанови, його було визнано винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КУпАП. Як зазначено у постанові, він здійснив зупинку - стоянку в зоні дії дорожнього знаку 3.34 «Стоянка заборонена», чим порушив п.8.4 ПДР України.

Вважає, що дана постанова є протиправною та підлягає скасуванню з наступних підстав.

08 листопада 2018 року він виїхав з ринку «Центральний», який розташований по вулиці Молодіжній, на своєму автомобілі НОМЕР_1 та здійснив зупинку за перехрестям біля повороту на ВГРЧ, близько 15 метрів від заїзду до ВГРЧ і зупинився біля правого краю дороги. Дорожнього знаку «Стоянка заборонена» він не бачив.

До нього підійшли співробітники поліції, а саме інспектор Хрипко І.С. жетон № 0107620 та склав на нього постанову про порушення правил дорожнього руху.

Крім того зазначає, що інспектор при винесенні постанови не керувався жодними допустимими доказами, які б підтверджували його вину у скоєнні правопорушення та вів себе агресивно по відношенню до нього, розмовляв у грубій формі та на підвищених тонах.

При винесенні постанови інспектор Хрипко І.М. не ознайомив його з правами, чим позбавив його можливості скористатися правовою допомогою, що є грубим порушенням чинного законодавства та є фактично підставою для скасування постанови.

При винесенні постанови його не ознайомлено з показами свідків і відеоматеріалами по вказаній справі. Свідки навіть не бачили самого факту інкримінованого йому правопорушення. Його спроба поспілкуватися зі свідками, була припинена інспектором в грубій формі.

Також зазначає, що розгляд справи про адміністративне правопорушення безпосередньо на місці його скоєння, а не за місцезнаходженням органу, уповноваженого законом розглядати справу про таке правопорушення, призводить до порушення процесуальних прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Просить суд визнати дії інспектора СРПП Першотравенського ВП лейтенанта поліції Хрипка Ігоря Миколайовича протиправними та скасувати постанову серія ДП018 №936163 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

В ході розгляду справи, позивач підтримав позовні вимоги та пояснив, що він дійсно в той день керував належним йому автомобілем НОМЕР_2. На ринок «Центральний» він їхав зі сторони автостанції. Йому необхідно було забрати дружину. Заїхавши на ринок, він розвернувся, виїхав з ринку та поїхав по вулиці Молодіжній, міста Першотравенська, у бік автостанції. Проїхавши поворот у ВГРЧ, приблизно через п'ятнадцять метрів від нього, він зупинився у правого краю дороги. Знаку «Зупинка заборонена», він не бачив, так як на цій дільниці дороги такого знаку немає. В цей час до нього підійшов працівник поліції, інспектор Хрипко І.М. та повідомив про те, що він порушив правила дорожнього руху, зупинився у зоні дії дорожнього знаку «Зупинку заборонено». При складанні постанови, інспектор порушив його права, а саме: не повідомив, яка справа розглядається, не ознайомив його з поясненнями свідків скоєного адміністративного правопорушення та відео-, фотоматеріалами, не роз'яснив його права. Крім того, всі клопотання, які він заявляв, інспектором Хрипком І.М. залишені поза увагою. Він дзвонив на «102» та повідомляв, що працівники поліції з ним грубо розмовляли, йому пообіцяли, що розберуться та направлять до нього патрульний автомобіль. Він довго чекав, але патрульні так і не приїхали.

У судове засідання 25 лютого 2019 року позивач ОСОБА_1 не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, заявлені вимоги підтримує у повному обсязі.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_3 пояснив, що у четвер 08 листопада 2018 року він переходив дорогу навпроти ринку «Центральний» та направлявся до молочного павільйону. В цей час він побачив ОСОБА_1, який рухався на автомобілі по вулиці Молодіжній, зі сторони автостанції, міста Першотравенська. ОСОБА_1 зупинився та пропустив його. Як він бачив, ОСОБА_1 поїхав далі та повернув на територію ринку перед поворотом на автомийку. Як ОСОБА_1 виїжджав з ринку він не бачив. Коли він скупився, то сів на свій велосипед та поїхав додому по вулиці Молодіжній, у бік автостанції. Проїжджаючи біля ВГРЧ, він побачив, що автомобіль ОСОБА_1 стоїть біля ВГРЧ та біля нього стоять кілька робітників поліції. Коли він запитав у ОСОБА_1, що сталось, останній відповів, що все у порядку.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснив, що 08 листопада 2018 року він знаходився біля автомийки, яка розташована біля ринку «Центральний». В цей час він бачив, як автомобіль марки Хонда-Аккорд, за кермом якого знаходився ОСОБА_1 рухався зі сторони автостанції міста Першотравенська, у бік виїзду з міста та заїхав у ворота ринку «Центральний», розвернувся, виїхав з ринку та зупинився біля ВСРЧ. Також, він бачив, як до автомобіля ОСОБА_1 підходили працівники поліції. Зі слів ОСОБА_1, він знає, що відносного нього працівниками поліції складено постанову по ч.1 ст.122 КУпАП.

Відповідач інспектор СРПП Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції Хрипко Ігор Миколайович у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, відносно позивача інспектором СРПП Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Хрипком Ігорем Миколайовичем 08 листопада 2018 року було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії ДПО18 № 936163, згідно якої, 08 листопада 2018 року о 10 годині 00 хвилин, водій ОСОБА_1, керуючи автомобілем «Honda Accord» д/з НОМЕР_4, біля будинку №6 по вулиці Молодіжній, міста Першотравенська, Дніпропетровської області, здійснив зупинку - стоянку в зоні дії дорожнього знаку 3.34 «Зупинка заборонена», чим порушив п.8.4 «в» ПДР України та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.122 КУпАП. На підставі даного порушення позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 255 грн.

Відповідно до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 3 статті 2 КАС України встановлено критерії, якими керується адміністративний суд при перевірці рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень.

Відповідність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень передбаченим частиною 3 статті 2 КАС України критеріям перевіряється судом з урахуванням закріпленого статтею 9 КАС України принципу законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Диспозиція частини 1 статті 122 КУпАП України передбачає відповідальність за перевищення встановлених обмежень швидкості руху транспортних засобів більш як на двадцять кілометрів на годину, порушення вимог дорожніх знаків та розмітки проїзної частини доріг, правил перевезення вантажів, буксирування транспортних засобів, зупинки, стоянки, проїзду пішохідних переходів, ненадання переваги у русі пішоходам на нерегульованих пішохідних переходах, а так само порушення встановленої для транспортних засобів заборони рухатися тротуарами чи пішохідними доріжками.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 цієї статті визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З останньої норми вбачається, що законодавець встановлює презумпцію вини суб'єкта владних повноважень, рішення, дії чи бездіяльність якого оскаржується.

Повідомлені позивачем обставини справи про рішення, дії чи бездіяльність відповідача - суб'єкта владних повноважень відповідають дійсності, доки відповідач не спростує їх.

Відповідно до розділу 33 «Дорожні знаки» Правил дорожнього руху України в межах дії дорожнього знаку 3.34 «Зупинку заборонено» забороняються зупинка і стоянка транспортних засобів, крім тих, що здійснює посадку або висадку пасажирів /розвантаження чи завантаження вантажу/.

В пункті 1.10. Правил надано визначення термінів, що наведені у цих Правилах, і які мають таке значення:

зупинка - припинення руху транспортного засобу на час до 5 хвилин або більше, якщо це необхідно для посадки (висадки) пасажирів чи завантаження (розвантаження) вантажу, виконання вимог цих Правил (надання переваги в русі, виконання вимог регулювальника, сигналів світлофора тощо);

вимушена зупинка - припинення руху транспортного засобу через його технічну несправність чи небезпеку, яка спричинена вантажем, який перевозиться, станом учасника дорожнього руху, появою перешкоди для руху.

При цьому, згідно з п. 15.14. Правил у разі вимушеної зупинки в місці, де зупинку заборонено, водій повинен вжити заходів щоб прибрати транспортний засіб, а за неможливості це зробити - діяти згідно з вимогами пунктів 9.9. - 9.11. цих Правил, якими передбачено, що водій повинен ввімкнути аварійну сигналізацію, а при вимушеній зупинці в місцях з обмеженою оглядовістю дороги хоча б в одному напрямку менш 100 м - ще й встановити знак аварійної зупинки або миготливий червоний ліхтар на відстані 20 м від транспортного засобу в населеному пункті та 40 м за межами населеного пункту.

Статтею 40 Закону України «Про національну поліцію» передбачено, що поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменому одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото - і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото - і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні, з метою:

1) попередження, виявлення або фіксування правопорушення, охорони громадської безпеки та власності, забезпечення безпеки осіб;

2) забезпечення дотримання Правил дорожнього руху.

Так, з оспорюваної позивачем постанови вбачається, що він, у порушення знаку 3.34 п. 33 ПДР України, здійснив зупинку в зоні дії зазначеного знаку.

Відповідно до ч. 1 ст. 246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно зі ст. 248 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

За змістом ч. 1 ст. 249 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається відкрито, крім справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та випадків, коли це суперечить інтересам охорони державної таємниці.

Стаття 278 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1)чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2)чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3)чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4)чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5)чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно частини першої статті 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Порядок розгляду справ про притягнення особи до адміністративної відповідальності передбачений також Інструкцією з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженою Наказом Міністерства внутрішніх справ України 06 листопада 2015 року №1376, відповідно до розділу ІV якої розгляд справ про адміністративні правопорушення здійснюють уповноважені посадові особи органів поліції відповідно до статті 222 КУпАП.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення або місцем проживання правопорушника відповідно до статті 276 КУпАП у строки, визначені статтею 277 КУпАП.

Уповноважена посадова особа, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення, відповідно до статті 280 КУпАП зобов'язана з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правомірного вирішення справи.

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, уповноважена посадова особа органу поліції відповідно до статті 283 КУпАП виносить постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 14 «Про практику застосування судами України законодавства по справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху і експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» встановлено, що зміст постанови повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. ст. 283 і 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення. В ній повинні бути докази, на яких базується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, і вказані мотиви не взяття до уваги інших доказів, на які посилається правопорушник чи висловлені останнім доводи.

Згідно з ч. 5 ст. 77 КАС України якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Відповідач, не надавши суду відзив на позовну заяву, заперечень проти вимог позивача та викладених ним обставин, не надав, приведені позивачем твердження не спростував.

Які докази відповідачем були враховані при встановлені вини позивача в порушенні п.3.34 Правил дорожнього руху, та застосування адміністративного стягнення, в тексті постанови не зазначено, і такі не повідомлені суду.

Крім того, відповідач не скористався своїм правом, відзив на позов не надав, як і запису з нагрудної камери (відеореєстратора), яка б давала суду можливість встановити виконання чи невиконання позивачем вимог п.п.3.34 Правил дорожнього руху.

Фото, які знаходяться в матеріалах справи про адміністративне правопорушення надані відповідачем та на яких відображено факт стоянки автомобіля НОМЕР_3, як доказ правопорушення, не відображають того факту, що автомобіль стояв саме у забороненому місці.

Крім того, на фото №1 зафіксовано знак «Зупинку заборонено», який розташований за автомийкою, куди згідно пояснень позивача та свідків, ОСОБА_1 не доїхав.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

При цьому провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Рішення суб'єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Враховуючи викладене вище, відсутність доказів правомірності дій з боку відповідача, встановлені в судовому засіданні обставини, не спростовані відповідачем, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Таким чином, позов позивача в частині скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 08 листопада 2018 року серії ДПО18 №936163 є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Щодо позовних вимог про визнання незаконними дії інспектора поліції Хрипка І.М. щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення і винесення постанови від 08 листопада 2018 року серії ДПО18 №936163 суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту (зокрема ч.1 ст.122).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

У пункті 4 розділу 1 Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України №1395 від 07 листопада 2015 року та зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 10 листопада 2015 року за №1408/27853 визначено, що у разі виявлення правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, розгляд якого віднесено до компетенції Національної поліції України, поліцейський виносить постанову у справі про адміністративне правопорушення без складання відповідного протоколу.

Вищезазначене свідчить, що розгляд справ про адміністративні правопорушення, зокрема передбачених ч.1 ст.122 КУпАП відноситься до компетенції органів Національної поліції.

Працівники органів і підрозділів Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення лише від імені органів Національної поліції і в даному випадку не можуть виступати як суб'єкти владних повноважень, які окремо від органу посадовою особою якого являються, виносять одноособові рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що вчинення інспектором патрульної поліції дій з притягнення позивача до адміністративної відповідальності належало до його повноважень, тому позовні вимоги позивача в цій частині задоволенню не підлягають.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.9, 14, 77, 122, 123, 243, 246, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, - суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора СРПП Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Хрипка Ігоря Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення задовольнити частково.

Скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення від 08 листопада 2018 року серії ДПО18 № 936163 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, у вигляді штрафу у розмірі 255 гривень на ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч.1 ст.122 КУпАП, винесену інспектором СРПП Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Хрипком Ігорем Миколайовичем.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.122 КУпАП закрити.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Витрати по сплаті судового збору віднести за рахунок держави.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Третього апеляційного адміністративного суду через Першотравенський міський суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: С.С. Кривошея.