Справа № 357/589/19
Суддя: Ярмола О. Я.
Дата ухвалення: 2019-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 357/589/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий суддя Ярмола О. Я. ,

при секретарі Ліщинська О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м.Біла Церква, справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Заступника начальника ГУ ДФС у Київській області про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним адміністративним позовом, посилаючись на те, що 21.12.2018 року заступником начальника ГУ ДФС у Київській області її було визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-15 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 грн., про існування даної постанови позивач дізналася 02.01.2019 року. Позивач вважає дану постанову незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню, оскільки справа розглядалася не за місцем вчинення правопорушення (м.Біла Церква), а в м.Києві, розглянута з порушенням 15-денного строку, а також вказану справу розглянуто у її відсутності. В графі пояснення особи, що притягується до адмінвідповідальності позивачем було зазначено "про бажання приймати участь у розгляді адміністративної справи за участю адвоката», що також є порушенням. Відповідачем не з'ясовувались дійсні обставини справи. А тому, позивач просила суд визнати дії заступника начальника ГУДФС України у Київській області ОСОБА_2 протиправними, скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 21.12.2018 року про притягнення її до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі 3400 гривень за порушення частини першої статті 163-15 КупАП, закрити вказане провадження по адміністративній справі у відношенні неї.

Позивач в судове засідання не зявилася, подала суду заяву в якій вказала, що позовні вимоги підтримує, просила провести розгляд справи без її участі.

Відповідач - заступник начальника ГУ ДФС у Київській області не направив свого представника, не подав відзив на позов, заперечення чи клопотання. Відповідач повідомлений про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що 23.11.2018 року посадовою особою ГУ ДФС у Київській області відносно ОСОБА_1, було складено протокол про адміністративне правопорушення, за ч.1 ст. 163-15 КУпАП. (а.с.7).

За наслідками розгляду даного протоколу, 21.12.2018 року заступником начальника ГУ ДФС у Київській області була винесена постанова від 21.12.2018 року, про накладення адміністративного стягнення, згідно якої ОСОБА_1, було визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-15 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 грн.

Зокрема, в постанові зазначено, що ОСОБА_1, яка працює директором ТОВ «Футбольний клуб «Інтер» порушила порядок проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), а саме: перевищення граничних сум розрахунків готівкою, чим порушено п.6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затверджених Постановою Правління НБУ від 29.12.2017 №148 зі змінами та доповненнями, п.1 ст.163-15 Кодексу України про адміністративні правопорушення від 07.12.1984 №8073-Х зі змінами та доповненнями. Такий же зміст складу правопорушення відображено і в протоколі про адміністративне правопорушення від 23.11.2018 року.

При вирішенні даного спору суд виходить з наступного.

Відповідно до вимог статей 276, 277 КУпАП, розділу III Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України № 566 від 02.07.2016 справа про адміністративне правопорушення розглядається: за місцем його вчинення; у п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом доходів і зборів (посадовою особою) Протоколу та інших матеріалів справи.

Згідно ч.1 ст. 163-15 КУпАП Порушення порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), у тому числі перевищення граничних сум розрахунків готівкою, недотримання установлених законодавством вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів - тягне за собою накладення штрафу на фізичну особу - підприємця, посадових осіб юридичної особи від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Кодекс доповнено статтею 163-15 згідно із Законом № 5518-VI від 06.12.2012.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Так, згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Стаття 251 із змінами, внесеними згідно з Указами ПВР N 1369-12від 29.07.91, N 1818-12 від 15.11.91; Законами N 586-VI ( 586-17 ) від 24.09.2008, N 596-VIII ( 596-19 ) від 14.07.2015 .

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч.4 ст.159 КАС України неподання субєктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Згідно зі ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що при винесенні оскаржувальної постанови було порушено право позивача на захист, відсутні дані про належне сповіщення позивача про день та час розгляду справи,порушено порядок і строки розгляду спарви про адміністративне порушення. Крім того, зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що позивач порушила порядок проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), а саме: перевищення граничних сум розрахунків готівкою, чим порушила п.6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні та аналогічний зміст складу правопорушення зазначено і в протоколі про адміністративне правопорушення від 23.11.2018 року. Тобто, посадовою особою, яка була уповноважена складати протокол про адміністративне правопорушення не зафіксовано які саме дії слід кваліфікувати як порушення порядку проведення готівкових розрахунків за товари, між ким і який розмір граничних сум розрахунків готівкою мав місце.

Оцінюючи надані докази по справі та за відсутності будь-яких заперечень щодо позовних вимог зі сторони відповідача, суд вважає за можливе скасувати постанову від 21.12.2018 року про накладення адміністративного стягнення на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 33, 96, 268,251,268,276,277,289 КУпАП, та ст.ст. ст.ст.77, 90, 122, 139, 242-246, 263,286,293,295 КАС України, суд-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити .

Визнати протиправною і скасувати постанову від 21.12.2018 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 163-15 КУпАП відносно ОСОБА_1, та закрити провадження в цій адміністративній справі.

Рішення може бути оскаржено до Шостого Київського адміністративного апеляційного суду протягом 10 днів з дня підписання суддею.

СуддяОСОБА_3