Справа № 640/1778/19
Суддя: Амельохін В.В.
Дата ухвалення: 2019-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

20 лютого 2019 року м. Київ № 640/1778/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Амельохін В.В., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
доОбслуговуючого кооперативу «Інстрой Девелопмент»
про зобов'язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:

Заступник прокурора міста Києва в особі Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся з позовом до Обслуговуючого кооперативу «Інстрой Девелопмент» про зобов'язання відповідача за власний рахунок здійснити знесення об'єкта незавершеного будівництва, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :69:154:0014 по вул. А. Волошина (Я. Галана), 32-А у Солом'янському районі м. Києва.

Ухвалою суду від 05.02.2019р. позовну заяву залишено без руху та встановлено п'ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви.

Копія ухвали суду від 05.02.2019р. отримана представником прокуратури особисто 06.02.2019р., що підтверджується матеріалами справи.

11 лютого 2019 року через канцелярію суду прокуратурою міста Києва подані письмові пояснення щодо підстав залишення позовної заяви без руху.

Розглянувши матеріали позовної заяви та подані прокуратурою письмові пояснення, суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, підставою залишення позовної заяви без руху було те, що прокуратурою не дотримано порядку звернення до суду з позовом про зобов'язання відповідача за власний рахунок здійснити знесення об'єкта незавершеного будівництва, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :69:154:0014 по вул. А. Волошина (Я. Галана), 32-А у Солом'янському районі м. Києва, а також не надано доказів на підтвердження доводів в частині бездіяльності Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та належним чином засвідченої копії припису Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису, а також докази, що Обслуговуючий кооператив «Інстрой Девелопмент» не виконав вимоги такого припису.

В ухвалі від 05.02.2019р. зазначено, що відповідно до частин першої, другої та третьої статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VІ "Про регулювання містобудівної діяльності" Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Частиною першої статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Однак, прокуратурою міста Києва станом на 20.02.2019р. не виконано вимог ухвали суду від 05.02.2019р., а саме: не надано доказів на підтвердження доводів в частині бездіяльності Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації); не надано доказів, якими обґрунтовує позовні вимоги, а саме: припису Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису, а також доказів, що відповідач не виконав вимоги такого припису.

У зв'язку із чим, позовна заява підлягає поверненню на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім того, суд зазначає, що вказаний вище припис є обов'язковою передумовою для можливості контролюючого органу на звернення до суду на підставі ч. 1 ст. 38 вказаного Закону у зв'язку з його невиконанням.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права наведений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі N 826/12372/17, який в силу вимог ч. 5 ст. 242 КАС України має бути врахований судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов'язковими для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права (ч. 5, 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Таким чином, відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду позивач в обов'язковому порядку повинен надати докази досудового врегулювання спору, в яких законом визначено обов'язковість досудового врегулювання.

Статтею 124 Конституції України визначено, що законом може бути визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до пункту 6 частини п'ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно з пунктом 4 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не надав доказів звернення до відповідача для досудового врегулювання спору у випадках, в яких законом визначено обов'язковість досудового врегулювання, або на момент звернення позивача із позовом не сплив визначений законом строк для досудового врегулювання спору.

У той же час, прокуратурою міста Києва не було надано до суду вказаних вище документів, а було зазначено в письмових поясненнях від 11.02.2019р., що залишаючи позовну заяву без руху з вказаних вище підстав, суд фактично ухвалив рішення по суті позовних вимог.

Однак, дані доводи прокуратури міста Києва є необґрунтованими та такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства України.

Згідно з частиною восьмою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись п.п. 1, 4 ч. 4 ст. 169, ст. 243, ст. 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повернути.

2. Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка подала позовну заяву. Копія позовної заяви залишається в суді.

3. Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України. Відповідно до ч. 7 ст. 169 КАС України ухвала може бути оскаржена за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Амельохін