Справа № 340/494/19
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2019-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 лютого 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/494/19

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.

розглянула матеріали адміністративного позову

позивач: фізична особа - підприємець ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1)

відповідач: перший заступник начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області Заніздра Віталій Антонович (25006, м. Кропивницький, вул. Дворцова, 24)

про визнання протиправними дій та рішень, скасування постанови, -

В С Т А Н О В И Л А:

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 20.02.2019 року звернувся до суду з позовом до першого заступника начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області Заніздри Віталія Антоновича, в якому просить:

- визнати протиправними дії та рішення, які передували складенню постанови №КР1442/389/АВ/ТД-ФС від 17.07.2018 року про накладення на нього штрафу у розмірі 223380 грн.;

- скасувати постанову №КР1442/389/АВ/ТД-ФС від 17.07.2018 року про накладення на нього штрафу у розмірі 223380 грн.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі за цією позовною заявою з'ясовано, що вона подана без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 1 статті 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з частиною 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Статтею 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Позивач, прохаючи у позовній заяві визнати протиправними дії та рішення, які передували складенню першим заступником начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області Заніздрою В.А. постанови №КР1442/389/АВ/ТД-ФС від 17.07.2018 року про накладення штрафу, не зазначив, які саме дії та рішення він просить суд визнати протиправними, ким та коли вони вчинені.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою-підприємцем, встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб установлений у розмірі 1921 грн.

Зі змісту позову вбачається, що позивач об'єднав у ньому позовні вимоги майнового та немайнового характеру.

Так, вимога про скасування постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №КР1442/389/АВ/ТД-ФС від 17.07.2018 року, якою на позивача накладено штраф у розмірі 223380 грн., є майновою та має бути оплачена судовим збором у розмірі 2233,80 грн. (223380 грн. х 1 %). Вимога про визнання протиправними дій та рішень, що передували складенню спірної постанови, є немайновою, за її подання має бути сплачений судовий збір у розмірі 1921 грн.

Позивачем до позовної заяви додано квитанцію №0.0..1 від 20.02.2019 року про сплату ним судового збору у розмірі 1921 грн. за подання цього позову, що є меншим від розміру, установленого законом. Отже, позивачу слід доплатити судовий збір.

Крім того, пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з частинами 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивач, звернувшись до суду 20.02.2019 року з позовом про скасування постанови відповідача №КР1442/389/АВ/ТД-ФС від 17.07.2018 року, а також дій та рішень, що передували її складенню, пропустив шестимісячний строк, установлений частиною 2 статті 122 КАС України, та всупереч частині 6 статті 161 КАС України не подав до суду заяву про поновлення цього строку.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А :

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу спосіб і строк усунення недоліків позовної заяви - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали подати до суду:

- позовну заяву з уточненням позовної вимоги щодо того, які та чиї саме дії та рішення, що передували винесенню постанови про накладення штрафу, позивач просить суд визнати протиправними;

- копію позовної заяви для відповідача/відповідачів;

- документ про доплату судового збору у сумі 312, 80 грн. за позовну вимогу майнового характеру, а у разі пред'явлення вимоги/вимог немайнового характеру - документ про сплату судового збору у сумі 1921 грн. за кожну таку вимогу;

- заяву про поновлення строку звернення до суду (вказати поважні підстави для його поновлення).

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш