Справа № 200/2740/19-а
Суддя: Чекменьов Г.А.
Дата ухвалення: 2019-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 лютого 2019 р. Справа №200/2740/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Чекменьов Г.А., ознайомившись з позовною заявою фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування рішень № від 05 листопада 2018 року, № від 05 листопада 2018 року, № від 05 листопада 2018 року, № від 05 листопада 2018 року, № від 05 листопада 2018 року та вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф- від 05 листопада 2018 року, № Ф- від 05 листопада 2018 року,

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування рішень № від 05 листопада 2018 року, № від 05 листопада 2018 року, № від 05 листопада 2018 року, № від 05 листопада 2018 року, № від 05 листопада 2018 року та вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф- від 05 листопада 2018 року, № Ф- від 05 листопада 2018 року.

Відповідно до ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вищевказана позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

За практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою. Отже, адміністративними позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішень про визначення грошових зобов'язань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій тощо.

Таким чином, дана позовна заява про визнання протиправними та скасування рішень № від 05 листопада 2018 року на суму 2 037, 00 грн., № від 05 листопада 2018 року на суму 85 576, 00 грн., № від 05 листопада 2018 року на суму 255, 00 грн., № від 05 листопада 2018 року на суму 1 397, 00 грн., № від 05 листопада 2018 року на суму 680, 00 грн. та вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф- від 05 листопада 2018 року на суму 4 075, 00 грн., № Ф- від 05 листопада 2018 року на суму 171 151, 00 грн. є майновою.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік", розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2019 року складає 1 921, 00 грн.

За приписами п. 1 ч. 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, справляється 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, судовий збір за даною позовною заявою позивачу необхідно сплатити в сумі 2 651, 71 грн. (1 відсоток ціни позову).

Одночасно з поданням позовної заяви позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення в справі, яке обґрунтоване незначним доходом від підприємницької діяльності. Посилаючись на Конституцію України, позивач стверджував, що судові витрати не повинні бути перешкодою для доступу до суду всіх осіб незалежно від їх майнового стану, що є гарантією дотримання принципу рівності.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" № 3674-VI від 8 липня 2011 року, судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За приписами ст. 2 вищевказаного Закону, платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Суд зазначає, що статтею 5 Закону України "Про судовий збір" визначено вичерпний перелік осіб, які звільнені від сплати судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Аналогічна норма міститься у ст. 8 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З наведеного вбачається, що якщо майновий стан особи не дає можливості оплатити судові витрати, суд на свій розсуд за клопотанням особи може прийняти одне з таких рішень:

- зменшити розмір належних до оплати судових витрат;

- звільнити особу від оплати судових витрат повністю або частково;

- відстрочити оплату судових витрат на визначений строк;

- розстрочити оплату судових витрат на визначений строк.

Підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону України "Про судовий збір", є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 77 КАС України, повинна довести ті обставини і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов'язок щодо відстрочення сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Загальні засади щодо відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати наділяють суд правом, а не обов'язком. Ця функція за своєю правовою природою є дискреційною, оскільки потребує врахування та оцінки конкретних доказів та обставин справи, що впливають на задоволення клопотання. Реалізація цієї функції становить правозастосовну діяльність суду, в рамках якої і приймається рішення про можливість застосування чи незастосування статті 8 Закону України "Про судовий збір" та статті 133 КАС України, за змістом яких рішення про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд може прийняти лише у випадку, якщо при дослідженні доказів та встановленні інших обставин справи, дійде висновку про можливість задоволення відповідного клопотання.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір", визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від його сплати.

Суд зазначає, що доказів на підтвердження відсутності чи недостатності коштів у позивача до позовної заяви не долучено, а саме лише посилання позивача на складне фінансове становище не може бути підставою для звільнення від сплати судового збору. З огляду на те, що відстрочення сплати судового збору позивачу є правом суду та зважаючи на той факт, що ненадходження коштів (обов'язкових платежів) до Державного бюджету ускладнюють виконання державою своїх функцій, у тому числі і соціальних, суд приходить висновку про відмову у відстроченні сплати судового збору до ухвалення судового рішення.

Отже, позивачем, в порушення вищезазначених норм, до суду не надано доказів сплати судового збору у розмірі 2 651, 71 грн.

Згідно частини 1 статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків визначених частиною другою цієї статті.

Як видно з матеріалів позовної заяви, позивачем до позовної заяви не додано копій всіх документів, що приєднуються до неї відповідно до кількості учасників справи, у зв'язку з чим у суду відсутня можливість виконати вимоги ст. 171 КАС України.

Згідно частини 5 пункту 11 статті 160 КАС України позивач при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем не надано власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Таким чином, суд вважає за необхідне залишити даний позов без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 169 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення в справі - відмовити.

Позовну заяву фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування рішень № від 05 листопада 2018 року, № від 05 листопада 2018 року, № від 05 листопада 2018 року, № від 05 листопада 2018 року, № від 05 листопада 2018 року та вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф- від 05 листопада 2018 року, № Ф- від 05 листопада 2018 року - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання суду оригіналу платіжного доручення про сплату судового збору в розмірі 2 651, 71 грн., який потрібно сплатити за реквізитами розміщеними на офіційному веб-сайті Донецького окружного адміністративного суду, копії всіх документів, що приєднуються до позовної заяви відповідно до кількості учасників справи, власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Чекменьов Г.А.