Справа № 240/1684/19
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2019-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 лютого 2019 року м. Житомир

справа № 240/1684/19

категорія 109010000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Горовенко А.В., перевіривши виконання вимог законодавства при поданні позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради, Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Експертиза МВК" та Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Шевченка"" про визнання незаконними та скасування Містобудівних умов та обмежень, затверджених наказом №22/18 від 26.03.2018, експертного звіту №15947 від 28.08.2018, дозволу на виконання будівельних робіт №ЖТ77 від 29.11.2018, -

встановив:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Житомирського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просять:

- визнати незаконними та скасувати Містобудівні умови та обмеження, затверджені наказом Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради №22/18 від 26.03.2018;

- визнати незаконним та скасувати експертний звіт щодо розгляду проектної документації №15947 від 28.08.2018, виданий Товариством з обмеженою відповідальністю "Експертиза МВК";

- визнати незаконним та скасувати Дозвіл на виконання будівельних робіт №ЖТ77 від 29.11.2018, виданий управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради.

Перевіряючи адміністративний позов на його відповідність вимогам статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що дана позовна заява не відповідає положенням вказаних статей з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Статтею 5 КАС України визначено право на звернення до суду та способи судового захисту. Передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Зважаючи на викладене, завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи в публічно-правових відносинах. При цьому звернення до суду із позовом щодо захисту порушеного права має індивідуальний характер.

Як свідчить зміст вступної частини позовної заяви, з метою захисту порушених прав до суду з даним позовом одночасно звернулися ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Суд звертає увагу, що звернення до адміністративного суду із позовом одночасно декількох позивачів не відповідає засадам адміністративного судочинства та суперечить чинним нормам процесуального законодавства. Крім того, відповідно до матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 володіють адміністративною процесуальною дієздатністю в розумінні частини третьої статті 43 КАС України, а тому мають можливість самостійно звертатися до суду із позовом щодо захисту своїх прав та законних інтересів.

Зважаючи на індивідуальний характер порушеного права суд роз'яснює позивачам, що кожен із них, якщо вважає що спірними рішеннями, діями або бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушуються його права та законні інтереси, має право особисто звернутися до суду із відповідною (окремою) позовною заявою у загальному порядку.

Таким чином, позовну заяву та позовні вимоги слід уточнити в частині зазначення одного належного позивача та позовних вимог, що стосуються безпосередньо порушення прав та законних інтересів такого позивача.

Положеннями п.4 ч.5 ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивачами в позовній заяві визначено чотирьох відповідачів: Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради, Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, Товариство з обмеженою відповідальністю "Експертиза МВК", Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Шевченка"", однак у порушення вимог п.4 ч.5 ст.160 КАС України у прохальній частині позовної заяви вказано зміст позовних вимог не до кожного з відповідачів.

Згідно з ч.6 ст.160 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п'ятої цієї статті стосовно представника.

Пунктом 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що в позовній заяві зазначаються:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

У порушення вимог ч.6 ст. 160 КАС України у позовній заяві не зазначено відомостей передбачених п.2 ч.5 ст.160 КАС України стосовно представника позивачів, який підписав позовну заяву - адвоката ОСОБА_3.

Частиною 6 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як свідчить зміст позовної заяви та додані до неї документи, позивачі просять зокрема, визнати незаконними та скасувати Містобудівні умови та обмеження, затверджені наказом Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради №22/18 від 26.03.2018. А до суду за їх захистом своїх прав звернулися лише 21.02.2019, тобто з пропуском шестимісячного строку, встановленого процесуальним законодавством для звернення до адміністративного суду.

Заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску до суду не подавали.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Публічно-правовий спір необхідно розглядати у єдності його матеріального та процесуального аспектів. Матеріальний аспект публічно-правового спору розкриває сутність протиріч між суб'єктами такого спору, які виникли у зв'язку з реалізацією прав, свобод та інтересів цих суб'єктів у сфері публічно-правових відносин. Процесуальний аспект розкриває сутність публічно-правового спору як предмета розгляду адміністративним судом, тобто адміністративної справи.

Суб'єктами публічно-правового спору є особи, між якими виникли розбіжності з приводу реалізації їх прав та обов'язків у публічно-правових відносинах.

Отже, публічно-правовим спором в адміністративному судочинстві є не будь-який спір, у якому однією із сторін є орган публічної адміністрації, а лише той, що випливає із здійснення таким суб'єктом владних повноважень своїх владних управлінських функцій щодо скаржника. Тобто, для наявності такого спору є обов'язковим наявність зв'язку між здійсненням органом влади покладених на нього владних управлінських функцій та порушення прав, свобод чи інтересів фізичної або юридичної особи внаслідок такої реалізації своїх функцій владним органом.

Як свідчить зміст прохальної частини позовної заяви, позивачі просять визнати незаконним та скасувати експертний звіт щодо розгляду проектної документації №15947 від 28.08.2018, виданий Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕКСПЕРТИЗА МВК».

Суд вважає, що позивачу необхідно уточнити в чому полягає публічно-правовий характер позовних вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКСПЕРТИЗА МВК".

З огляду на викладене, слід уточнити зміст позовних вимог та коло відповідачів відповідно до положень ст.5 КАС України та з урахуванням завдання адміністративного судочинства.

У вступній частині позовної заяви позивачами вказані, як треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів: Приватне підприємство "Архітон" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Дріада Буд". Однак обґрунтованої заяви про необхідність залучення їх до участі у розгляді справи, як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів до суду не подано.

Так, згідно частиною другою статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Частиною четвертою даної норми визначено, що у заявах про залучення третіх осіб зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Отже, з урахуванням вказаної норми має бути подана відповідна заява із зазначенням того, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

1) уточненої позовної заяви (та її копій по кількості учасників справи) із зазначенням:

- одного позивача та позовних вимог, що стосуються безпосередньо порушених прав, свобод та законних інтересів такого позивача;

- змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів відповідно до положень ст.5 КАС України та з урахуванням завдання адміністративного судочинства;

- у чому полягає публічно-правовий характер позовних вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКСПЕРТИЗА МВК";

2) відомостей щодо представника позивача, а саме: ім'я (прізвище, ім'я та по батькові), його місце проживання чи перебування; поштовий індекс; реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

3) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску;

4) заяви із зазначенням того, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,-

ухвалив:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради, Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Експертиза МВК" та Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Шевченка"" про визнання незаконними та скасування Містобудівних умов та обмежень, затверджених наказом №22/18 від 26.03.2018, експертного звіту №15947 від 28.08.2018, дозволу на виконання будівельних робіт №ЖТ77 від 29.11.2018, - залишити без руху.

2. Встановити строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Роз'яснити, що у випадку невиконання вимог ухвали у встановлений судом строк позовну заяву буде повернено.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Горовенко