Справа № 442/583/19
Суддя: Крамар О. В.
Дата ухвалення: 2019-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №442/583/19
Провадження №2-а/442/25/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2019 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Крамар О.В..

з участю секретаря Малик О.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дрогобича адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Дрогобицької міської ради, -

встановив:

25 січня 2019 року, ОСОБА_1 звернулася в суд із вказаним вище позовом, в обґрунтування якого посилається на те, що 30 листопада 2018 року заступником начальника відділу державного архітектурно- будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради ОСОБА_2 винесено постанову № 108/18-п, якою її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 9350 грн.

Згідно даної постанови: на вул.Бруно Шульца 8 в м. Дрогобичі Львівської області знаходиться багатоквартирний житловий будинок, в якому гр. ОСОБА_1 самочинно здійснила реконструкцію квартири №2, яка знаходиться на другому поверсі даного будинку шляхом надбудови над кімнатою розм. 4,2*4,21 першого поверху квартири №4 із входом в надбудовану кімнату через балкон, який реконструйовано під лоджію (обмуровано по периметру, влаштовано віконні прорізи та накрито металопрофілем), без права на виконання будівельних робіт.

Реконструкцію квартири №2 яка належить на праві спільної сумісної власності (ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4Г.) згідно свідоцтва на право власності на квартиру від 31.05.2002р. № 14032 на вул. Бруно Шульца 8 в м. Дрогобичі здійснено в 2015р. (письмове пояснення ОСОБА_1Г.). На момент перевірки будівельні роботи завершено. Здійснено фото фіксацію.

Вважає, що накладене на неї стягнення є необґрунтоване, оскільки постановою Кабінету Міністрів України від 07 червня 2017 року № 406 затверджено перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію. Виконані нею роботи не передбачали та здійснювалися без втручання в огороджувальні та несучі конструкції та інженерні системи загального користування багатоквартирного будинку. Її балкон не відноситься до приміщень загального користування і не має огороджувальних та несучих конструкцій та/або інженерних систем загального користування, а тому просить скасувати постанову відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Дрогобицької міської ради Львівської області № 108/18-п від 30 листопада 2018 року.

28 січня 2019 року провадження в зазначеній справі відкрито та призначено судове засідання на 08.02.2019 року.

08 лютого 2019 року, відповідачем подано відзив на позовну заяву та клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи. Заперечує проти позову, оскільки позовні вимоги є безпідставними та такими що не підлягають до задоволення.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з»явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить позов задоволити у повному обсязі.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно ч.9 вищезгаданого Кодексу, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з»явилися в судове засідання, хоча і були належними чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи зазначені обставини, суд вирішив розглядати справу на підставі наявних у ній доказів.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходжу до наступного.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк оскарження постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено 15 днів.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду по справі №442/8275/18 від 15 січня 2019 року, встановлено, що ОСОБА_1 03.12.2018 року звернулася в Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області із позовом, в якому просила визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 108/18-п від 30.11.2018 року про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП у виді штрафу у розмірі 9350 гривень; визнані протиправним та скасувати припис №108/18 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.11.2018р. складений головним спеціалістом-інспектором відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчої о комітету Дрогобицької міської ради ОСОБА_5

Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 04.12.2018р. передано справу на розгляд Львівського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду по справі №442/8275/18 від 15 січня 2019 року у відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 до відділу ДАБК виконкому Дрогобицької міської ради в частині скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №108/18-п від 30.11.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адмінвідповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 9350грн. - відмовлено. Вказану ухвалу Львівського окружного адміністративного суду позивач отримала 24 січня 2019 року. Із вказаних підстав вбачається поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Матеріалами справи встановлено, що 19 листопада 2018 року уповноваженою особою відділу ДАБК виконкому Дрогобицької міської ради ОСОБА_5 проведено позапланову перевірку, за результатами якої складено ОСОБА_2 №108/18. Із змісту акту вбачається, що інспектор дійшов наступного висновку: на вул. Бруно Шульца 8 в м. Дрогобичі Львівської області знаходиться багатоквартирний трьохповерховий житловий будинок до якого гр. ОСОБА_1 самочинно здійснила реконструкцію квартири №2 яка знаходиться на другому поверсі шляхом надбудови над кімнатою розм. 4,2*4,21 першого поверху квартири №4 із входом в надбудовану кімнату через балкон, який реконструйовано під лоджію (обмуровано по периметру, влаштовано віконні прорізи та накрито метало профілем), без права на виконання будівельних робіт. Реконструкцію квартири №2 яка належить на праві спільної сумісної власності згідно свідоцтва на право власності на квартиру від 31.05.2002р. № 14032 на вул. Бруно Шульца 8 в м. Дрогобичі здійснено в 2015р. (письмове пояснення ОСОБА_1Г.). Одночасно гр. ОСОБА_1, якій належить на праві власності квартира №1 (перший поверх) в цьому будинку(витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 05.05.2004р. №3506444) здійснила прибудову з металевих конструкцій обшиту оцинкованим метало профілем, розміщення якої регулюється Законом України «Про благоустрій населених пунктів» і ч.2 ст.21 цього Закону встановлено, що зазначена споруда належить до малих архітектурних, форм. Відповідно до п.9 ч.І ст.21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», малі архітектурні форми є елементами благоустрою, розміщення яких, згідно ч.З ст. 28 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності здійснюється відповідно до Закону України «Про благоустрій населених пунктів». На момент перевірки будівельні роботи завершено. Здійснено фото фіксацію.

Постановою заступника начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради ОСОБА_2, 30 листопада 2018 року винесено постанову № 108/18-п, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 9350 грн.

Відповідно до статті 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За своєю суттю адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку.

Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 КУпАП, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, суд виходить з того, що при вирішені питання про визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення адміністративний протокол розглядається як доказ у сукупності з іншими доказами (поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, свідків, висновками експерта, речовими докази, фотоматеріали, тощо).

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються її права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Всупереч вимогам ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення від 19 листопада 2018 року, який складено Головним спеціалістом, інспектором Мошовським І.Д., не зазначено часу та дати вчинення ОСОБА_6 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, що фактично унеможливлює обчислення строків накладення на неї адміністративного стягнення, встановлених ст. 38 КУпАП.

Під час проведення перевірки інспектором не з'ясовано повно та всебічно фактичних обставин справи, не встановлено, які саме дії ОСОБА_1 містять ознаки адміністративного правопорушення.

Суд погоджується з твердженнями позивача, викладеними в позовній заяві, що роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію. Даний перелік будівельних робіт затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 07 червня 2017 року № 406, що зокрема, передбачено ч. 2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до п. постанови Кабінету Міністрів від 07 червня 2017 року № 406 роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1).

У ході розгляду справи не знайшов свого підтвердження той факт, що в ході здійснення робіт ОСОБА_1, мало місце втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування.

Згідно з п. 6 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.

Частиною 5 статті 96 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за в виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті (ч. 4 ст. 96 КУпАП встановлює відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні).

Проаналізувавши матеріали адміністративної справи, дослідивши письмові докази, суд приходить висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП з огляду на наступне.

Як вбачається зі змісту ч. 5 ст. 96 КУпАП, особу можна притягнути за чинене регламентоване цією статтею адміністративне правопорушення у випадку вчинення дій щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1). Згідно зі ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об'єкті або які знаходитимуться зовні такого об'єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов'язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об'єкта. Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством. Клас наслідків визначається для кожного об'єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

З матеріалів справи, документів, наданих відповідачем не вдається встановити, на підставі чого балкон до квартири АДРЕСА_1, віднесено до класу наслідків СС1. Таким чином, об'єкт перевірки безпідставно віднесено до классу наслідків СС1.

Отже, з аналізу вищевказаних правових норм, в діях позивача не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, а тому позов слід задоволити, скасувавши вищевказану постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Керуючись ст.ст. 241, 243-246, 286 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Позов задоволити.

Визнати протиправною та скасувати Постанову по справі про адміністративне правопорушення № 108/18-п від 30.11.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 96 КУпАП, у виді штрафу в розмірі 9350 грн., винесену заступником начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради ОСОБА_2

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги, а у випадку відкладення складення рішення у повному обсязі чи його прийняття у письмовому провадженні в цей же строк з дня отримання копії рішення.

Суддя О.В. Крамар