Справа № 826/12995/18
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

15 лютого 2019 року м. Київ № 826/12995/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Чудак О.М., за участю секретаря судового засідання Шарій А.А., представника позивача ОСОБА_1, відповідача ОСОБА_2, представника відповідача Мороза В.П., представника третьої особи ОСОБА_4, у відсутність іншої третьої особи, розглянувши в підготовчому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду та клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_5 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Клішина Дениса Андрійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Донця 2а" третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_9, про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

14 серпня 2018 року до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася ОСОБА_5 (ОСОБА_5.) з позовною заявою до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Клішина Дениса Андрійовича про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав №38210572 від 18 листопада 2017 року на нежитлове приміщення технічного поверху №735/1 у секції 6 будинку АДРЕСА_1.

В обґрунтування строку звернення до суду представник позивача зазначив, що про наявність оскаржуваного рішення ОСОБА_5 дізналася лише 20 березня 2018 року, а тому шестимісячний строк звернення до суду позивачем не пропущений.

22 жовтня 2018 року представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

В судовому засіданні 15 лютого 2019 року представником відповідача наголошено, що ОСОБА_5 пропущений строк звернення до суду, оскільки вона придбала квартиру у секції 6 будинку АДРЕСА_1 ще в 2016 році і про те, що там на той момент вже проводилися будівельні роботи у нежитловому приміщенні технічного поверху №735/1 знала, відповідно мала й знати, що у нежитлового приміщення є власник. Більше того, Державний реєстр речових прав на нерухоме майно є загальнодоступним, інформація в ньому відкрита, тому про порушення своїх прав, свобод, інтересів позивач мала дізнатися ще в листопаді 2017 році, проте до суду з даним позовом звернулася лише в серпні 2018 року, тобто з пропуском шестимісячного строку, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України (КАС України).

Представник позивача в засіданні стверджував, що позивач дійсно придбала квартиру у даному будинку в 2016 році, однак там не проживала, оскільки у квартирі проводилися будівельні роботи. І лише в лютому 2018 року в черговий раз оглядаючи придбане майно, дізналася про факт підтоплення, що стався внаслідок виконання протиправних монтажних робіт у нежитловому приміщенні технічного поверху №735/1 у секції 6 будинку АДРЕСА_1 Звернувшись в усній формі до голови Обєднання співвласників багатоквартирного будинку "Донця 2а", дізналася, що у вказаному нежитловому приміщенні дійсно проводяться будівельні роботи, однак про те, що на приміщення вже зареєстровано право власності нічого не знала.

В подальшому з метою з'ясувати ким і в яких цілях проводяться будівельні роботи, звернулася до адвоката (представника позивача). Зробивши інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна, представник позивача зрозумів, що на нежитлове приміщення зареєстровано право власності за третьою особою і задля визначення підстав відчуження такого нерухомого майна звернувся із запитами, зокрема і до відповідача.

З наданої відповідачем відповіді на запит представник позивача зрозумів, що рішення про реєстрацію права власності нежитлового приміщення технічного поверху №735/1 було незаконним, оскільки відчуження нежитлового приміщення відбулося за відсутності згоди співвласників будинку, тобто з порушенням законодавства.

З урахуванням вищевикладеного, представник позивача стверджував, що позивачем не пропущений строк звернення до суду, адже про підстави і незаконність оскаржуваного рішення, ОСОБА_5 дізналася лише з відповіді нотаріуса, датованої 20 березня 2018 року.

Суд, розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, встановив наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом при вирішенні питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду враховано, що Державний реєстр речових прав на нерухоме майно є інформаційною системою з відкритим доступом, тому, зробивши відповідний витяг, ОСОБА_5 про порушення своїх прав, свобод, інтересів повинна була дізнатися ще в листопаді 2017 року.

Разом з тим, з пояснень голови Обєднання співвласників багатоквартирного будинку "Донця 2а", наданих в судовому засіданні, вбачається, що на момент звернення до голови Обєднання щодо підстав проведення будівельних робіт у нежитловому приміщенні технічного поверху №735/1 у секції 6 АДРЕСА_1 голові такого Обєднання не було відомо про реєстрацію права власності на дане нежитлове приміщення за третьою особою.

В свою чергу, проведення будівельних робіт у нежитловому приміщенні не свідчить про обов'язкову реєстрацію права власності на таке приміщення, оскільки приміщення можливо надавалося у користування. Більше того, на зборах Обєднання співвласників багатоквартирного будинку "Донця 2а" не приймалося рішення про передачу приміщення у власність ОСОБА_10, а тому позивач, не усвідомлюючи про порушення своїх прав, свобод, інтересів, не зобов'язана була робити витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо такого майна з листопада 2017 року.

Судом також враховано з одного боку пояснення представника позивача, з яких слідує, що до нього, як адвоката, позивач звернулася лише в лютому 2018 року, після підтоплення у розглядуваному будинку. З іншого боку, з наявної у справі копії листа Комунального підприємства з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ" вбачається, що представник позивача звернувся до комунального підприємства з адвокатським запитом від 01.02.2019, а в матеріалах справи міститься копія ордеру представника позивача серії ХВ №000031 від 18 січня 2019 року, в якому зазначено, що він виданий на підставі Договору про надання правової допомоги від 18 січня 2018 року.

З урахуванням викладеного суд вважає, що про порушення своїх прав, свобод, інтересів позивач дізналася в січні 2018 року, а до суду звернулася в серпні 2018 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

В судовому засіданні представник позивача наполягав, що ОСОБА_5 про підстави прийняття оскаржуваного рішення дізналася лише в березні 2018 року, а тому саме по собі володіння інформацією про реєстрацію права власності на нежитлове приміщення за третьою особою (довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна) не надавало можливості звернутися до суду з позовом, оскільки позовна заява обов'язково має містити підстави позову (обґрунтування протиправності оскаржуваного рішення).

Враховуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, представник у поданому до суду 21 вересня 2018 року клопотанні просив його поновити.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в Рішенні від 14 грудня 2011 року №19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб'єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист. Утвердження правової держави відповідно до приписів статті 1, другого речення частини третьої статті 8, статті 55 Основного Закону України полягає, зокрема, у гарантуванні кожному судового захисту прав і свобод, а також у запровадженні механізму такого захисту.

Тобто пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для прямого застосування наслідків такого пропуску (залишення без розгляду, повернення), оскільки процесуальним законодавством передбачено можливість визнання судом причин пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, а згідно статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Іліан проти Туреччини" зазначено, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв'язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права".

Таким чином, з урахуванням норм міжнародного права, встановлених в судовому засіданні обставин щодо вжиття ОСОБА_5 заходів до з'ясування обставин проведення третьою особою ремонтних робіт та реєстрації права власності, в тому числі і підстав прийняття приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Клішиним Д.А. оскаржуваного у даній справі рішення, адже повний перелік документів, на підставі яких вчинено реєстраційну дію викладено у відповіді від 20 березня 2018 року, співмірності строків, суд дійшов висновку, що залишення позовної заяви без розгляду унеможливить доступ позивача до правосуддя шляхом судового розгляду справи.

На підставі викладеного, керуючись статтями 122, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

Клопотання представника позивача задовольнити.

Визнати підстави пропуску ОСОБА_5 строку звернення до суду з даним адміністративним позовом до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Клішина Дениса Андрійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Донця 2а", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_9, про визнання протиправним та скасування рішення, - поважними.

Поновити ОСОБА_5 строк звернення до суду з адміністративним позовом до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Клішина Дениса Андрійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Донця 2а", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_9, про визнання протиправним та скасування рішення.

В задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви ОСОБА_5 без розгляду, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 18 лютого 2019 року.

Суддя О.М. Чудак