Справа № 520/1754/19
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2019-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 лютого 2019 р. справа № 520/1754/19

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Харківської міської ради (61003, м.Харків, пл.Конституції, 7, ), третя особа - КП Харківський метрополітен (61052, м.Харків, вул.Різдвяна, 29, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківської міської ради, третя особа - КП Харківський метрополітен, в якому просить суд:

- визнати незаконним, протиправним рішення №88 Харківської міської ради від 20.02.2019 скасувати;

- визнати транспортні засоби Господарських Комунальних підприємств відповідача, на яких надають треті особи послуги з перевезення, що надаються третім особам, транспортні засоби застарілими, послуги неналежної якості;

- зобов'язати відповідача винести рішення про зобов'язання привести діяльність Господарських Комунальних підприємств відповідача у відповідність з Законами України «Про захист прав споживачів», «Про транспорт», «Про захист персональних даних» та інших законів, що стосуються господарської діяльності;

- заборонити підвищувати вартість проїзду до усунення всіх недоліків;

- зобов'язати відповідача надати до суду точну інформацію про виконання судового рішення;

- зобов'язати регулярно оприлюднювати оновлювати вказану інформацію для можливості громадського контролю кожною людиною діяльності відповідача процесу усунення недоліків;

- стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 завдану моральними стражданнями моральну шкоду 88 000 000,00 грн.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст.171 КАС України, суд дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Згідно з ч.3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу; за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921 гривень.

Як вбачається зі змісту позовної вимоги, предметом позову у даній справі є дві вимоги немайнового характеру, за які сума судового збору становить 1536,80 грн. та одна вимога майнового характеру, за яку сума судового збору становить 9605,00 грн., що разом складає 11141,80 грн.

Однак, позивач не надав до суду доказів сплати судового збору, що підтверджується переліком додатків до адміністративного позову.

Одночасно, у адміністративному позові позивачем заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, як учасника бойових дій.

Відповідно до копії посвідчення серія МВ №002045, позивач має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій.

В межах даної справи позивачем оскаржується рішення Харківської міської ради про збільшення вартості проїзду в Харківському міському електротранспорті.

При цьому, в силу положень пункту 7 частини першої статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», учасникам бойових дій (статті 5, 6) надаються такі пільги, зокрема, безплатний проїзд усіма видами міського пасажирського транспорту, автомобільним транспортом загального користування в сільській місцевості, а також залізничним і водним транспортом приміського сполучення та автобусами приміських і міжміських маршрутів, у тому числі внутрірайонних, внутрі- та міжобласних незалежно від відстані та місця проживання за наявності посвідчення встановленого зразка, а в разі запровадження автоматизованої системи обліку оплати проїзду - також електронного квитка, який видається на безоплатній основі.

Положеннями п.13 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов'язаних з порушенням їхніх прав.

Оскільки вимоги, заявлені позивачем прямо не стосуються порушення його прав, при цьому він користується безплатним проїздом усіма видами міського пасажирського транспорту, то відповідно до зазначеної норми Закону він не звільнений від сплати судового збору.

Вказаний висновок відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній в ухвалі від 23.08.2018 року по справі №800/416/17.

З огляду на викладене, суд відмовляє позивачу у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

При цьому, суд вважає за необхідне звернути увагу на практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд), за якою вимога сплатити судовий збір не порушує право заявників на доступ до правосуддя, оскільки судовий збір є певним законним обмежувальним заходом, який є формою регулювання доступу до суду, а також попередження подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів. Таке обмеження не може розглядатись як таке, що саме по собі суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована згідно із Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР та набрала чинності для України 11 вересня 1997 року, який гарантує кожному право на розгляд його справи судом.

У справі "Шишков проти Росії" (Shishkov v. Russia, заява № 26746/05, п. 108-112) Суд нагадує, право на доступ до суду не є абсолютним та може бути обмеженим; це допускається, оскільки право доступу за своєю природою вимагає державного регулювання, що може змінюватися в часі та на місці відповідно до потреб та ресурсів громади та окремих осіб (Ashingdane v. the United Kingdom, 8225/78, п. 57).

Також судом встановлено, що позовна вимога має наступні недоліки.

Згідно з вимогами п.2 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Однак позивачем не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України відносно позивача.

Згідно з вимогами п.3 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб'єкта владних повноважень.

При цьому позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача на користь ОСОБА_1 завдану моральними стражданнями моральну шкоду 88 000 000,00 грн., однак не надано обґрунтований розрахунок суми, що стягується.

Також, згідно з вимогами п.4 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Адміністративний позов не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Окрім цього, згідно з вимогами п.5 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначаються докази, що підтверджують вказані обставини.

Жодного доказу позивачем у адміністративному позові не наведено та до позову не надано.

Також, згідно з положеннями п.10 ч.5 ст.160 КАС України, у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб'єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт.

Право на судовий захист має лише та особа, яка є суб'єктом (носієм) порушених прав, свобод чи інтересів.

Для того, щоб особі було надано судовий захист, суд встановлює, чи дійсно особа має порушене право, свободу чи інтерес, і це право, свобода чи інтерес порушено відповідачем саме в спірних публічно-правових відносинах.

Крім того, відповідно до частини другої статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб'єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Відтак, процесуальний закон вимагає, щоб у позовній заяві про оскарження нормативно-правового акта позивач, з-поміж іншого, обґрунтував свою належність до суб'єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт. Таке ж правило має застосовуватись і до оскарження правових актів індивідуальної дії.

Наведене відповідає правовим позиціям викладеним в постанові Верховного Суду України від 7 лютого 2017 року у справі № 800/45/16, постанові Верховного Суду від 11 травня 2018 року у справі №766/7172/17, постанові Верховного Суду від 08 листопада 2018 року у справі №816/86/18.

Відтак, обов'язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб'єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Наведені положення не дозволяють скаржитися щодо законодавства або певних обставин абстрактно, лише тому, що заявник вважає начебто певні положення норм законодавства впливають на його правове становище.

Також, відповідно до вимог ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

До адміністративного позову не надано жодного доказу, що підтверджує обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також не зазначено, чому такі докази не можуть бути надані до позовної заяви.

Відповідно, адміністративний позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа - КП Харківський метрополітен, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії, поданий з порушенням вимог ст.ст.160, 161 КАС України.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 11141,80 грн. на розрахунковий рахунок 4012, отримувач коштів УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999628, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа);

- вказати реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України відносно позивача;

- надати до суду обґрунтований розрахунок суми, що стягується;

- викласти обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини;

- надати до суду всі наявні у позивача докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги;

- надати до суду обґрунтування та докази застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб'єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт.

Суд наголошує, що відповідно до ч.1 ст.161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Окрім цього, в прохальній частині адміністративного позову, позивач виклав клопотання про призупинення оскаржуваного рішення на час розгляду цієї справи, мотивоване тим, що таким незаконним необґрунтованим підвищенням вартості позивачу постійно кожного дня заподіюється моральна та матеріальна шкода, моральні страждання, втрачається вигода.

Відповідно до положень ч.1 та ч.4 ст.152 КАС України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі і повинна містити:1) найменування суду; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності; або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв'язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) інші відомості, потрібні для забезпечення позову. До заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

За заяву про забезпечення доказів або позову, заяви про видачу виконавчого документа на підставі рішення іноземного суду, заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення справляється судовий збір у розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто, судовий збір за заявою про забезпечення доказів або позову становить 576,30 грн.

Відповідно до ч.3 ст.166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч.7ст.154 КАС України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.

Судом встановлено, що позивачем до суду не надано доказів, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 576,30 грн.; не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України відносно позивача; не наведено обґрунтування необхідності забезпечення позову; заяву про забезпечення позову заявлено у вигляді клопотання в прохальній частині адміністративного позову, тобто заява про забезпечення позову подана без додержання вимог статті 152 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про залишення без розгляду заяви про забезпечення позову.

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 150-154, 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя , -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Клопотання позивача про призупинення оскаржуваного рішення на час розгляду цієї справи - залишити без розгляду.

Адміністративний позов ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Харківської міської ради (61003, м.Харків, пл.Конституції, 7, ), третя особа - КП Харківський метрополітен (61052, м.Харків, вул.Різдвяна, 29, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху - залишити без руху.

Встановити позивачеві термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом п'яти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом п'яти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Біленський О.О.