Справа № 520/1079/19
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2019-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

25 лютого 2019 р. Справа №520/1079/19

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Котеньов О.Г., розглянувши позовну заяву заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 (просп. Індустріальний, буд. 40, м. Харків, 61075), в інтересах державі в особі Харківської міської ради (майдан Конституції, б. 7, м. Харків, 61200) до Державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Харківської області Рєзанової Ірини Юріївни (АДРЕСА_2), треті особи - ОСОБА_2 (АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1), Товариство з обмеженою відповідальністю "Актуаль" (вул. Лугова, буд. 8, м. Зміїв, Харківська область, 63404, ), Департамент містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради (вул. Квітки-Основ'яненка, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду в інтересах держави в особі Харківської міської ради з позовом до Державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Харківської області Рєзанової Ірини Юріївни, треті особи - ОСОБА_2, Товариство з обмеженою відповідальністю "Актуаль", Департамент містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради, в якому просить суд:

- скасувати рішення № 35382442 державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Рєзанової І.Ю. від 26.05.2017 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень під реєстраційним номером 101 права власності ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1) на нежитлове приміщення гараж НОМЕР_2, загальною площею 22,7 м2, розташоване за адресою: АДРЕСА_3.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11.02.2019 позовну заяву залишено без руху з тих підстав, що позовні вимоги заявлені із порушенням тримісячного строку для звернення до суду, а підстави, вказані в заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду не обґрунтовано належними, достовірними та достатніми доказами, зокрема, до суду не надано лист Харківської міської ради від 04.10.2018 за №09-12/2724/2-18, у зв'язку з чим надано строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом зазначення інших підстав поновлення строку для звернення до адміністративного суду або надання відповідних доказів.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 21.02.2019 від прокурора надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, в якій зазначено, що існування вказаних рішень державних реєстраторів ще не свідчать про їх незаконність, а отже, про порушення інтересів держави, та вимагали перевірки. Тому прокурор вважає, що є підстави для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Суд зазначає, що інститут строків звернення до адміністративного суду регламентовано ст. 122 КАС України.

Відповідно до ч.3 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень. Отже, строк звернення до суду є строком пред'явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушене, так і тими суб'єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи-носія порушеного права (інтересу).

Згідно з п.3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Положення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді, яким є Закон України "Про прокуратуру".

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

З урахуванням наведеної норми права, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави.

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з'ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Положеннями ч. 3, 4, 5 ст. 53 КАС України встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Суд зазначає, що представник прокуратури діє як законний представник Харківської міської ради, а відлік строків звернення до суду з урахуванням ч.3 ст.122 КАС України обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення визначених законом вимог.

Із наданої до суду копії листа Харківської міської ради від 04.10.2018 за №09-12/2724/2-18 судом встановлено, що цим листом позивач повідомив прокурора про порушення державним реєстратором вимог закону під час вчинення реєстраційних дій, зокрема, державної реєстрації прав та їх обтяжень під реєстраційним номером 101 права власності ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1) на нежитлове приміщення гараж НОМЕР_2, загальною площею 22,7 м2, розташоване за адресою: АДРЕСА_3.

У листі Харківська міська рада просить врахувати інформацію та вжити заходів реагування щодо скасування незаконних реєстраційних дій, при цьому рада не повідомила причини, які перешкоджають їй самостійно захистити інтереси, які збігаються з інтересами держави.

Отже, про наявність порушеного права Харківська міська рада, в інтересах якої подано адміністративний позов, дізналася, щонайменше, у жовтні 2018 року, про що повідомила прокурора листом від 04.10.2018, тоді як адміністративний позов пред'явлений 04.02.2019, тобто поза межами строків, визначених ч.3 ст.122 КАС України.

Посилання прокурора на проведення перевірок з метою з'ясування обставин законності чи незаконності дій державного реєстратора не можуть слугувати причиною визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду, адже позивачем ще у листі від 04.10.2018 повідомлено прокурора про його думку щодо незаконності таких дій.

Посилання прокурора на рішення Європейського Суду з прав людини «Ілан проти Туреччини», «Bellet V France» суд вважає необґрунтованими, оскільки в даному випадку право доступу до правосуддя порушено не було, про що зазначає наступне.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст.8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини «Пономарьов проти України» (№ 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов'язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (Affaire prez de Rada Cavanilles c. Espagne № 116/1997/900/1112).

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» зазначено, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв'язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (Ilhan v. Turkey № 22277/93).

Суд також констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі "Дія-97" проти України" (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

З метою забезпечення принципу правової визначеності та запобігання порушенню принципу верховенства права суди повинні досліджувати дотримання строку звернення до суду, причини його пропуску та послідовно застосовувати відповідні правові наслідки його спливу.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, а також причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом, суд приходить до висновку про те, що застосування судом наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права позивача на доступ до суду.

Відповідно до приписів статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Згідно з приписами частини 5 статті 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п'яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 9, 122, 123, 169, 243, 247, 248, 256, 295, 297 КАС України, суд, - УХВАЛИВ:

Повернути адміністративний позов заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 (просп. Індустріальний, буд. 40, м. Харків, 61075), в інтересах державі в особі Харківської міської ради (майдан Конституції, б. 7, м. Харків, 61200) до Державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Харківської області Рєзанової Ірини Юріївни (АДРЕСА_2), треті особи - ОСОБА_2 (АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1), Товариство з обмеженою відповідальністю "Актуаль" (вул. Лугова, буд. 8, м. Зміїв, Харківська область, 63404, ), Департамент містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради (вул. Квітки-Основ'яненка, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про скасування рішення.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу у повному обсязі виготовлено 25 лютого 2019 року.

Суддя О.Г. Котеньов