Справа № 240/1588/19
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 лютого 2019 року м. Житомир справа №240/1588/19

категорія 112030300

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Єфіменко Ольга Володимирівна, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3, до Управління праці та соціального захисту населення Овруцької районної державної адміністрації про визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання провести нарахування та виплату щомісячної грошової допомоги, -

ВСТАНОВИВ:

20.02.2019 до Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1, в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3, у якій вона просить:

- визнати протиправною бездіяльність Управління праці та соцзахисту населення Овруцької РДА Житомирської області, яка призвела до ненарахування та невиплати з 17.07.2018 позивачу та її малолітнім дітям: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 дати народження, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 щомісячної грошової допомоги у зв'язку з обмеженням продуктів харчування місцевого виробництва та особистого підсобного господарства - 40% від мінімальної заробітної плати кожному у відповідності до ст.37 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи";

- зобов'язати Управління праці та соціального захисту населення Овруцької районної державної адміністрації провести з 17.07.2018 нарахування та виплату позивачу та її малолітнім дітям: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 дати народження, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 дати народження щомісячної грошової допомоги у зв'язку з обмеженням продуктів харчування місцевого виробництва та особистого підсобного господарства, встановленої ст.37 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" у розмірі, що дорівнює 40% від мінімальної заробітної плати кожному, встановленої Законом України Про державний бюджет України на відповідний рік щомісячно.

Перевіряючи адміністративний позов на відповідність його вимогам ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що він не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.

Положеннями п.9 ч.5 ст.160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Також суд зазначає, що ч.7 ст.160 КАС України передбачено, що у разі пред'явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Позивачем у позовній заяві не вказано яким саме чином оскаржувані дії відповідача порушують особисті права, свободи та інтереси її дітей.

Як свідчить зміст позовної заяви, до суду з позовом звернулася ОСОБА_1 у власних інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей, при цьому, зі змісту позовної заяви та її прохальної частини видно, що позивач просить суд визнати протиправною бездіяльність відповідача та зобов'язати вчинити дії щодо неї особисто та її дітей, однак у позовній заяві та додатках до неї не зазначено підстави звернення до суду в інтересах іншої особи та докази на їх підтвердження.

Крім того, згідно з ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлено ставку судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, відповідно до ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2019 року для працездатних осіб встановлено у розмірі 1921,00 грн.

Таким чином, починаючи з 01.01.2019 для фізичних осіб ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру становить 768,40 грн.

Як встановлено з матеріалів справи позивач звернулась до суду з вказаним позовом у своїх інтересах та інтересах своїх малолітніх дітей із позовом немайнового характеру.

Суд зауважує, що ст.5 Закону України "Про судовий збір" визначено пільги щодо сплати судового збору.

Відповідно п.9 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Слід вказати, що даний позов подано на захист прав та інтересів як позивача так і її малолітніх дітей. У частині позовних вимог, що стосуються захисту прав та інтересів малолітніх дітей, позивач звільнена від сплати судового збору відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір".

Відтак, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру у сумі 768,40 грн, що стосується частини позовних вимог порушених прав позивача ОСОБА_1

Разом із позовною заявою позивач подала клопотання про звільнення від сплати судового збору з посиланням на ч.1 ст.133 КАС України.

В обґрунтування вказаного клопотання позивач посилається на скрутне матеріальне становище, на підтвердження чого надала довідку про те що вона зареєстрована як безробітна, відповідно не має змоги сплатити судові витрати по справі у силу об'єктивних причин, незалежних від неї.

Суд, дослідивши клопотання позивача про звільнення від сплати судових витрат, дійшов висновку про відмову у його задоволенні.

Питання про зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат регулюється статтею 133 КАС України.

Так, положеннями частини 1 статті 133 КАС України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Положеннями ч.1 ст.8 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон України №3674-VI) встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України №3674-VI суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, положеннями ч.1 ст.8 Закону України №3674-VI визначено чіткий перелік умов, за наявності яких позивача може бути звільнено від сплати судового збору.

Позивачем у клопотанні про звільнення від сплати судового збору зазначено про перебування на обліку в Овруцькому районному центрі зайнятості як безробітної та неотримання ніяких виплат.

Суд вважає за необхідне зазначити, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Щоб мати можливість зменшити тягар судових витрат, суд зобов'язаний з'ясувати майновий стан особи. Особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, через що в неї існують перешкоди для доступу до правосуддя, має подати до суду відповідне клопотання і документи, які свідчили би про поганий майновий стан (податкова декларація про доходи, довідка про заробітну плату, пенсію, стипендію тощо).

При зменшенні тягаря судових витрат суд може виходити з такого. Якщо при сплаті необхідних судових витрат середньомісячний дохід особи буде меншим від рівня прожиткового мінімуму, встановленого законом для відповідної категорії осіб, тоді в суду є підстава для застосування заходів, визначених наведеною статтею. Але це не єдина підстава. Суд може врахувати також, наприклад, великі витрати особи на лікування чи інші життєво необхідні витрати, що не дають можливості оплатити судові витрати.

У матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про тяжке матеріальне становище позивача, а посилання позивача лише на довідку про її реєстрацію як безробітної особи, не свідчить про відсутність інших доходів.

Довідок про доходи з місця роботи, або у разі відсутності місця роботи, як у випадку позивача, довідок з податкового органу про доходи чи про отримання пенсії позивач до суду не надала.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у справах Толстой та Милославський проти Сполученого Королівства (Tolstoy and Miloslavsky v. the United Kingdom) від 13.07.1995, Ейрі проти Ірландії (Airey v. Ireland) від 28.10.1998 та Креуз проти Польщі (Kreuz v. Poland) від 19.06.2001 він ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду; що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Тобто, вимога сплати зборів цивільними судами у зв'язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або ускладнення у здійсненні оплати судового збору, виходячи з вимог статей 72-77 КАС України покладаються на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Отже, позивач при зверненні до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору не довела тієї обставини, з якою чинне законодавство пов'язує звільнення від сплати судового збору, тому заявлене позивачем клопотання не підлягає задоволенню.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що вона містить дві похідних вимоги ОСОБА_1, а саме: про визнання протиправною бездіяльності Управління праці та соцзахисту населення Овруцької РДА Житомирської області, яка призвела до ненарахування та невиплати з 17.07.2018 позивачу щомісячної грошової допомоги у зв'язку з обмеженням продуктів харчування місцевого виробництва та особистого підсобного господарства - 40% від мінімальної заробітної плати кожному у відповідності до ст.37 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" та про зобов'язання Управління праці та соціального захисту населення Овруцької районної державної адміністрації провести з 17.07.2018 нарахування та виплату позивачу щомісячної грошової допомоги у зв'язку з обмеженням продуктів харчування місцевого виробництва та особистого підсобного господарства, встановленої ст.37 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" у розмірі, що дорівнює 40% від мінімальної заробітної плати кожному, встановленої Законом України Про державний бюджет України на відповідний рік щомісячно, які є немайновими.

За таких обставин, а також враховуючи, що згідно з абзацом четвертим ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921,00 грн, за подання до суду зазначеної заяви позивач має сплатити судовий збір у розмірі: 768,40 грн за такими реквізитами: отримувач коштів УК у м.Житомирі/м.Житомир/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38035726, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 4009, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до частин 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- письмового обґрунтування порушення оскаржуваними діями прав, свобод та інтересів дітей позивача та доказів на їх підтвердження;

- належних доказів сплати судового збору у сумі 768,40 грн або нового клопотання про звільнення від сплати судового збору з документами які підтверджують майновий стан, а саме: довідка про доходи з місця роботи, або у разі відсутності місця роботи, довідка з податкового органу про доходи, довідки про розмір пенсії або будь яких інших документів, що свідчили б про тяжке матеріальне становище.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3, - залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Єфіменко Ольга Володимирівна