Справа № 824/264/18-а
Суддя: Залімський І. Г.
Дата ухвалення: 2019-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 824/264/18-а

Головуючий у 1-й інстанції: Боднарюк О.В.

Суддя-доповідач: Залімський І. Г.

21 лютого 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Залімського І. Г.

суддів: Сушка О.О. Смілянця Е. С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу приватного підприємства РК "Зорепад" на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2018 року (ухвалене у м. Чернівці 18 жовтня 2018 року) у справі за адміністративним позовом приватного підприємства РК "Зорепад" до Головного управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області про стягнення штрафної санкції та за зустрічним позовом приватного підприємства "РК "Зорепад" до Головного управління Дерпродспоживслужби в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

20.03.2018 Головне управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області звернулось до Чернівецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до приватного підприємства РК "Зорепад" про стягнення штрафної санкції в сумі 3437,50 грн, застосованої на підставі рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області № 14 від 20.12.2017.

11.04.2018 до Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов зустрічний адміністративний позов приватного підприємства РК "Зорепад" та відзив по даній справі, про визнання протиправними та скасування рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області №14 від 20.12.2017.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2018 року первісний позов Головного управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області до приватного підприємства РК "Зорепад" про стягнення штрафної санкції задоволено повністю, стягнуто з приватного підприємства РК "Зорепад" штрафну санкцію в сумі 3437,50 грн. У задоволенні зустрічного адміністративного позову приватного підприємства РК "Зорепад" до Головного управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області, про визнання протиправним та скасування рішення, - відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ПП РК "Зорепад" подало апеляційну скаргу, в якій просить рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2018 року скасувати, прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог за первісним позовом та задовольнити зустрічний позов, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з'ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що не було жодних підстав для проведення позапланової перевірки, в тому числі фактів порушення прав будь-якого споживача у Головного управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області. приватне підприємство РК "Зорепад" не отримувало приписи чи інші розпорядчі документи щодо усунення виявлених порушень у визначені строки, а під час прийняття оскаржуваного рішення про накладення штрафних санкцій не з'ясовано чи усунено порушення, виявлені під час здійснення заходу нагляду (контролю).

Також позивач зауважив, що з наданих ГУ Держпродспоживслужби в Чернівецькій області документів та чорно-білих фото неможливо однозначно стверджувати чи забезпечувала реклама безперешкодний огляд з салону чи ні, чи перешкоджала реклама комусь чи ні. Відповідно до висновку спеціаліста в галузі фотозйомки, що володіє відповідними кваліфікаційними знаннями, фотоматеріали надані до справи Головного управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області не дають можливості встановити ступінь прозорості сфотографованих поверхонь. Відповідно до довідки КП "Чернівецьке тролейбусне управління" наданої на запит адвоката зовнішня поверхня тролейбусу була заклеєна рекламою згідно погодженого макету, при цьому задня частина тролейбусу, в т.ч. її скляна частина була заклеєна прозорим оракалом, що не обмежує безперешкодний огляд з салону тролейбусу. Отже, у Головного управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області були відсутні підстави для притягнення приватного підприємства РК "Зорепад" до відповідальності.

ГУ Держпродспоживслужби в Чернівецькій області подало відзив на апеляційну скаргу ПП РК "Зорепад" в якому вказано на законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, а також на безпідставність доводів апеляційної скарги. Зазначено, що виявлення ознак порушення законодавства про рекламу, а ні Закон про рекламу, а ні інші акти законодавства не пов'язують із проведенням перевірок чи інших спеціальних заходів контролю. Оформлення таких документів, як акти перевірок, направлення на перевірку, повідомлення про перевірку, законодавством про рекламу не передбачено. Виходячи із визначення терміну "реклама", Держпродспоживслужба здійснює контроль за розповсюдженням саме інформації, а не перевіряють господарську діяльність рекламодавців, розповсюджувачів та виробників реклами. Розповсюдження реклами має необов'язковий, періодичний характер: вона може розповсюджуватися як один день, один місяць, так і зовсім не розповсюджуватись. Головне управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області вважає, що норми Закону №877 не можуть поширюватися на норми Закону "Про рекламу" в частині проведення планових та позапланових заходів державного нагляду ( контролю ).

ПП РК "Зорепад" в судове засідання повноважного представника не направило, хоча було належним чином повідомлене про час та місце розгляду справи.

Представник ГУ Держпродспоживслужби в Чернівецькій області з'явився для участі в судовому засіданні, однак з огляду на неявку представника ПП РК "Зорепад" не заперечив проти розгляду справи в порядку письмового провадження.

Згідно ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, колегія суддів визнала за можливе розглянути апеляційну скаргу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, 01.08.2017 між ПП РК "Зорепад" та КП "Чернівецьке тролейбусне управління" укладено договір на розміщення зовнішньої реклами на тролейбусі №344, згідно якого (п. 1.1. Договору) ПП РК "Зорепад" надано для перефарбування тролейбус №344, з правом нанесення на поверхню тролейбуса рекламного зображення "Тканини".

ПП РК "Зорепад" та ТОВ "Текстиль-Контакт" уклали Угоду на розміщення реклами, від 14.06.2017 за умовами якої Замовник - ТОВ "Текстиль-Контакт" замовляє, а Виконавець - ПП РК "Зорепад" зобов'язується, за плату розробити макет, виготовити та розмістити рекламу на узгоджену частину поверхні кузова тролейбуса (ів). Реклама за своїм змістом не повинна суперечити Закону України "Про рекламу" (п.1.1. Угоди). Виконавець розробляє макет рекламного зображення Замовника на поверхні кузова тролейбуса. (п.2.1. Угоди)

09.11.2017 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Чернівецькій області, як територіальним органом складено Протокол про порушення законодавства про рекламу, згідно якого зафіксовано, що на скляних (прозорих) поверхнях тролейбусу №344, що здійснює перевезення пасажирів за маршрутом №1 в м. Чернівці, розміщено рекламу «Тканини», яка не забезпечує безперешкодний огляд з салону тролейбусу, чим порушено вимоги абзацу 5 частини 4 статті 1 8 Закону України "Про рекламу".

ПП РК "Зорепад" направлено вимогу від 06.12.2017 №24.07/04-4888 та запрошення на засідання щодо розгляду справи про порушення законодавства про рекламу від 06.12.2017 №24.07/04-4889, які отримані ПП РК "Зорепад" 11.12.2017.

20.12.2017 Головним управлінням Держпродспоживслужби в Чернівецькій області складено протокол засідання стосовно справи про порушення законодавства про рекламу, відповідно до якого ПП РК "Зорепад" визнано винним у порушенні абзацу 5 частини 4 статті 18 Закону України "Про рекламу".

20.12.2017 прийнято рішення №14 про порушення абзацу 5 частини 4 статті 18 Закону України "Про рекламу" та накладено на ПП РК "Зорепад" штрафні санкції у розмірі 3437,50 гривень.

Вказану штрафну санкції ПП РК "Зорепад" в добровільному порядку не сплатило, що слугувало підставою для подання первісного позову.

Водночас, ПП РК "Зорепад" вважає протиправним рішення №14 від 20.12.2017, а тому подало зустрічний позов про скасування вказаного рішення.

До вказаних правовідносин суд застосовує наступні положення наступних законодавчих актів, та робить висновки по суті спору.

Задовольняючи первісний позов та відмовляючи у задоволенні зустрічного позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем за зустрічним позовом доведено правомірність спірного рішення, а відповідачем за первісним позовом не сплачено штрафну санкцію у добровільному порядку відповідно до зазначених вище норм законодавства, а тому штраф у сумі 3437,50 грн. підлягає стягненню у судовому порядку

Колегія суддів погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та враховує викладене нижче.

Повноваження ГУ Держпродспоживслужби в Чернівецькій області у спірних правовідносинах регулюються нормами законів України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 5 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон №877), "Про рекламу" від 3 липня 1996 року N 270/96-ВР (далі Закон №270/96), "Про захист прав споживачів" від 12 травня 1991 року №1023-XII (далі - Закон №1023) та Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про рекламу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 693 від 26 травня 2004 року (далі - Порядок № 693).

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 5 квітня 2007 року № 877-V (Закон №877) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч. 4 ст. 4 Закону №877 виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Отже, орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 26 Закон України "Про рекламу" від 03.07.1996 № 270/96-ВР (Закон №270/96) контроль за дотриманням законодавства України про рекламу здійснюють у межах своїх повноважень спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади у сфері захисту прав споживачів - щодо захисту прав споживачів реклами.

Згідно пункту 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого Постановою КМУ №667 від 02.09.2015 року (Положення №667), Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику (окрім іншого), у галузі державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері.

Відповідно до частини 4 пункту 9 Положення №667, одним із основних завдань Держпродспоживслужби є здійснення контролю за дотриманням законодавства про рекламу в частині захисту прав споживачів реклами, та прийняття рішення про визнання реклами недобросовісною, прихованою, а також про визнання порівняння в рекламі неправомірним з одночасним зупиненням її розповсюдження.

Згідно з частиною 1 статті 26 Закону України "Про захист прав споживачів" від 12 травня 1991 року №1023-XII (Закон №1023) спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади у сфері захисту прав споживачів та його територіальні органи в областях, містах Києві та Севастополі, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим у сфері захисту прав споживачів здійснюють державний контроль за додержанням законодавства про захист прав споживачів, забезпечують реалізацію державної політики щодо захисту прав споживачів.

Відповідно до статті 1 Закону № 270/96 реклама - це інформація про особу чи товар, розповсюджена в будь-якій формі та в будь-який спосіб і призначена сформувати або підтримати обізнаність споживачів реклами та їх інтерес щодо таких особи чи товару.

Згідно з частиною 4 статті 18 Закону № 270/96 (окрім іншого), забороняється розміщувати рекламу на скляних (прозорих) поверхнях транспортних засобів, за винятком випадків, коли для цього використовуються матеріали, які забезпечують безперешкодний огляд з салону транспортного засобу.

В протоколі від 09.11.2017 посадовими особами Держпродспоживслужби відповідно до протоколу від 09.11.2017 року задокументовано те, що на скляних (прозорих) поверхнях тролейбусу № 344, що здійснює перевезення пасажирів за маршрутом № 1 в м. Чернівці, на час перевірки розміщено рекламу, яка не забезпечує безперешкодний огляд з салону тролейбуса. Вказаний факт зафіксовано за допомогою фотозйомки, що є додатком до протоколу про порушення законодавства про рекламу.

Відповідно до частин 2, 3 статті 26 Закону № 270/96 На вимогу органів державної влади, на які згідно із законом покладено контроль за дотриманням вимог законодавства про рекламу, рекламодавці, виробники та розповсюджувачі реклами зобов'язані надавати документи, усні та/або письмові пояснення, відео - та звукозаписи, а також іншу інформацію, необхідну для здійснення ними повноважень щодо контролю.

Крім того, відповідний орган державної влади має право:

вимагати від рекламодавців, виробників та розповсюджувачів реклами усунення виявлених порушень вимог законодавства;

вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю;

надавати (надсилати) рекламодавцям, виробникам та розповсюджувачам реклами обов'язкові для виконання приписи про усунення порушень;

приймати рішення про визнання реклами недобросовісною, прихованою, про визнання порівняння в рекламі неправомірним з одночасним зупиненням її розповсюдження;

приймати рішення про зупинення розповсюдження відповідної реклами.

Органи державної влади зобов'язані повідомляти рекламодавців, виробників та розповсюджувачів реклами про розгляд справ про порушення ними вимог законодавства про рекламу не менше ніж за п'ять робочих днів до дати розгляду справи.

Рекламодавці, виробники та розповсюджувачі реклами під час розгляду питання про порушення цього Закону мають право:

бути присутніми на засіданні державного органу під час розгляду питання про порушення ними цього Закону;

подавати необхідні документи, давати пояснення; отримувати копію протоколу засідання та рішення державного органу, прийнятого щодо них; оскаржувати дії чи бездіяльність зазначеного державного органу та його посадових осіб до суду.

Питання накладення уповноваженими особами Держспоживінспекції та її територіальних органів в Автономній Республіці Крим, областях, м. Києві та Севастополі (далі - територіальні органи) штрафів на рекламодавців, виробників і розповсюджувачів реклами за порушення законодавства про рекламу (крім штрафів, накладення яких належить виключно до компетенції Антимонопольного комітету і регулюється законодавством з питань авторського права та суміжних прав) регулює Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про рекламу, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26.05.2004 року №693 (Порядок №693).

Пунктом 9 Порядку №693 передбачено, що підставою для розгляду справи про порушення законодавства про рекламу (далі - справа) є відповідний протокол, складений уповноваженою посадовою особою Антимонопольного комітету, Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, Мінфіну, НКЦПФР або Держспоживінспекції та її територіальних органів.

Згідно пунктів 11, 12 Порядку №693 накладення штрафів за порушення законодавства про рекламу, за наявності ознак порушення законодавства про рекламу приймається рішення про початок розгляду справи.

Справа розглядається у місячний строк з дня прийняття рішення про початок її розгляду.

Пунктом 14 Порядку №693 передбачено, що Держспоживінспекція та її територіальні органи повідомляють рекламодавців, виробників та розповсюджувачів реклами про розгляд справи не пізніш як за три дні до дати розгляду, а у невідкладних випадках - не пізніш як за один день.

Згідно п. 16 Порядку №693 справа розглядається за участю представника особи, щодо якої порушено справу. В разі його відсутності справу може бути розглянуто, якщо незважаючи на своєчасне повідомлення про місце і час розгляду справи не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення розгляду справи.

За результатами розгляду справи приймається рішення, що оформляється у двох примірниках, один з яких залишається у Держспоживінспекції або її територіальному органі, другий - у 10-денний строк надсилається особі, стосовно якої було прийнято рішення, або видається її представникові під розписку (п. 18 Порядку №693).

Як обґрунтовано зазначає суд першої інстанції, відповідно до встановлених обставин справи вбачається, що посадовими особами Держпродспоживслужби дотримано наведені вище критерії, які стосуються процедури документування та розгляду матеріалів про порушення законодавства про рекламу.

Суд констатує, що чинні нормативно-правові акти не містять визначеної процедури проведення контрольних заходів у сфері реклами, щодо планових чи позапланових перевірок, не встановлено підстав для проведення контрольних заходів, яким чином особу повідомляють про проведення контрольного заходу та інше.

Водночас, Порядком №693, передбачено певну процедуру розгляду справ у сфері порушень законодавства про рекламу. В загальному вигляді така процедура складається з п'яти етапів: 1) складання протоколу про порушення законодавства про рекламу, в якому фіксуються виявлені порушення, 2) за наявності ознак порушення законодавства про рекламу прийняття рішення про початок розгляду справи про порушення законодавства про рекламу, 3) отримання контролюючим органом на вимогу усних або письмових пояснень, іншої інформації про порушення законодавства про рекламу, 4) розгляд справи і 5) прийняття рішення про накладення штрафу.

Потрібно врахувати, що відсутність законодавчо встановленого способу і процедури попередження суб'єкта перевірки, про проведення контрольного заходу, не є свідченням того, що посадові особи Держпродспоживслужби діяли не в спосіб і не в межах визначених законодавством.

Фактично складаючи протокол суб'єкт владних повноважень розпочинає перевірку та документує виключно факт порушення. При цьому, під час розгляд справи про порушення законодавства про рекламу суб'єкт перевірки має можливість спростувати наявність складу правопорушення.

З огляду на викладене судом першої інстанції обґрунтовано відхилено доводи ПП РК "Зорепад" щодо здійснення ГУ Держпродспоживслужби в Чернівецькій області перевірки без достатніх на те підстав, без жодних посвідчень (направлень) на здійснення заходу.

Суд враховує, що частина 2 статті 26 Закону № 270/96 закріплює право, а не обов'язок, суб'єкта владних повноважень щодо винесення припису.

При цьому, аналіз норм Законів №877 та №270/96 дає підстави вважати, що фінансова санкція за вчинене правопорушення та припис про усунення причин і умов порушення є окремими видами реагування.

Тому, є необґрунтованими доводи відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним) щодо відсутність приписів, вимоги яких необхідно було виконати. Посилання ПП РК "Зорепад" припис ГУ Держпродспоживслужби в Чернівецькій області №30 від 19.08.2017 не стосуються предмету спору в цій справі, адже вказаний припис винесено щодо іншого суб'єкта.

Визначаючись щодо доведеності факту вчинення ПП РК "Зорепад" порушення абзацу 5 частини 4 статті 18 Закону №270/96, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 та пункту 1 частини 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються (в тому числі) і такими засобами, як письмові, речові і електронні докази.

Належність та допустимість доказів в адміністративному судочинстві визначено нормами статей 73 та 74 КАС України.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до частини 1 статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Позивачем за первісним позовом (відповідачем за зустрічним) в підтвердження своїх обґрунтувань надано кольорові фото, які містять дату та час " 09-11-17", які є ідентичними з фото чорно-білого формату, які долучені посадовими особами Держпродспоживслужби до матеріалів перевірки - протоколу про порушення законодавства про рекламу.

Дослідивши вказані фото кольорового формату, суд першої інстанцій дійшов обґрунтованого висновку про те, що інформація на цих фото містить дійсні обставини справи, які вказують на те, що на скляній поверхні тролейбусу нанесено рекламу, яка не забезпечує безперешкодний огляд.

Тому, суд вважає необґрунтованими доводи ПП РК "Зорепад" про те, що по фотокартках неможливо встановити наявність факту правопорушення.

Посилання ПП РК "Зорепад" на лист КП "Чернівецьке тролейбусне управління" та висновок спеціаліста від 27.06.2018 суд вважає безпідставними.

Так, лист КП "Чернівецьке тролейбусне управління" не містить достовірної інформації про обставини справи, яка за законом має бути підтверджена певними засобами доказування, що також підтверджується підписом такого листа т.в.о. директор КП "Чернівецьке тролейбусне управління" ОСОБА_2, в той час як уповноваженою особою правочину при укладені договору на розміщення зовнішньої являвся директор КП "Чернівецьке тролейбусне управління" ОСОБА_3

Згідно висновку спеціаліста від 27.06.2018 надані спеціалісту фотоматеріали не дають можливості встановити ступінь прозорості сфотографованих поверхонь. Водночас, незрозуміло які саме фотоматеріали надавались такому спеціалісту.

Крім того, вказаний висновок спеціаліста наданий особою, яка не призначалась судом як спеціаліст, що суперечить частині 1 статті 70 КАС України.

З урахуванням наведених обставин у сукупності, колегія суддів вважає, що факт вчинення ПП РК "Зорепад" порушення абзацу 5 частини 4 статті 18 Закону №270/96 доведено позивачем за первісним позовом.

Відповідно до частини 4 статті 27 Закону № 270/96, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, за поданням державних органів, зазначених у статті 26 цього Закону, або самостійно у випадках, передбачених цією статтею, крім тих, які віднесено виключно до компетенції Антимонопольного комітету України та які регулюються законодавством з питань авторського права та суміжних прав, накладають штрафи у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, на: (окрім іншого) розповсюджувачів реклами за вчинення дій, передбачених пунктом 3 частини другої цієї статті, - у розмірі п'ятикратної вартості розповсюдження реклами.

Згідно пункту 20 Порядку №693 сума штрафів за порушення законодавства про рекламу сплачується добровільно або стягується в судовому порядку відповідно до законодавства.

Встановлено, що відповідачем за первісним позовом у добровільному порядку не сплачено штрафну санкцію 3437,50 грн, у зв'язку із чим наявні підстави для стягнення вказаної суми у судовому порядку.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення первісного позову та про відмову в задоволенні зустрічного, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 та статті 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу приватного підприємства РК "Зорепад" залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Залімський І. Г.

Судді Сушко О.О. Смілянець Е. С.