Справа № 821/1211/18
Суддя: Стас Л.В.
Дата ухвалення: 2019-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 лютого 2019 р.м.ОдесаСправа № 821/1211/18

Пятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді - доповідача - Стас Л.В.

суддів Турецької І.О., Шеметенко Л.П.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Митниці ДФС у Херсонській області, Автономної Республіці Крим та м. Севастополі на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2018 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Митниці ДФС у Херсонській області, Автономної Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 (далі - позивач,) звернувся з позовом до Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі (далі - відповідач, Митниця ДФС у Херсонській області), у якому просив визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про коригування митної вартості товарів №UA508030/2017/000034/1 від 29.12.2017 р.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що рішення про коригування митної вартості товарів № UA508030/2017/000034/1 від 29.12.2017 р. та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA508030/2017/00087 від 29.12.2017 є незаконними та необґрунтованими, прийнятими з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки під час коригування митної вартості відповідачем не спростовано дійсну ціну товару та не надано будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору, а тому є такими, що підлягають скасуванню.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2018 року позов ОСОБА_1 задоволено в повному обсязі.

Визнано протиправним та скасовано рішення Херсонської митниці Державної фіскальної служби про коригування митної вартості товарів № UA508030/2017/000034/1 від 29.12.2017.

Визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA508030/2017/00087 від 29.12.2017.

Стягнуто з Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 1409,60 грн..

В апеляційній скарзі, Митниця ДФС у Херсонській області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить скасувати рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2018 року та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

В обґрунтування скарги апелянт посилався на те, що судом першої інстанції не прийнято до уваги доводи митниці, якими остання керувалася при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів та застосування резервного методу визначення митної вартості товару. Так, на думку апелянта, суд залишив поза увагою той факт, що серед документів, поданих декларантом разом з митною декларацією №UA508030/2017/6848 від 28.12.2017р. для підтвердження заявленої митної вартості товару, не було виявлено відомостей, які б підтверджували включення у митну вартість товару суми витрат на його доставку до місця ввезення на митну територію України. Також декларантом не надавалися документи, які б підтверджували факт включення продавцем у фактурну вартість товару витрат на транспортування до місця ввезення на митну територію України та навантаження товару, а також на страхування цих товарів. Крім того, апелянт, не погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відповідності задекларованого позивачем транспортного засобу екологічним нормам рівня «ЄВРО-5», оскільки декларантом не було надано жодних документів, зокрема, сертифікату, на підтвердження відповідності транспортного засобу зазначеним стандартам.

Позивач, ОСОБА_1 своїм процесуальним правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Колегія суддів, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що позивачем, ОСОБА_1, 13.12.2017 р. було придбано у резидента Німеччини транспортний засіб легковий автомобіль марки SKODA модель «ROOMSTER», номер кузова НОМЕР_1, обєм циліндрів 1598 см. куб., тип двигуна дизельний, потужність двигуна 77 кВт, тип кузова універсал, колісна формула 4х2, календарний вік виготовлення 2011 р., такий що був у користуванні.

Для здійснення митного оформлення вищевказаного транспортного засобу 28.12.2017 р. позивачем було подано на митний пост Херсон-Центральний митну декларацію № UA508030/2017/006848 на ввезений транспортний засіб, згідно якої було зазначено митну вартість автомобіля за першим методом визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) 1500,00 євро, що еквівалентно 49 967,05 грн.

Разом із митною декларацією, позивачем до митного оформлення були подані наступні документи: договір купівлі-продажу автомобіля від 13.12.2017 р., технічний паспорт, quittung від 13.12.2017 р., експортна декларація, довіреність на уповноважену особу. При здійсненні перевірки вказаної митної декларації здійснено контроль правильності визначення митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, які полягали у ретельному опрацюванні поданих документів для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст.53 Митного кодексу України.

Так, за результатами перевірки змісту заявленої декларації № UA508030/2017/006848 від 28.12.2017 р. головним державним інспектором ВМО № 1 м/п «Херсон-центральний» ОСОБА_2 для підтвердження заявленої митної вартості було запитано додаткові документи щодо митної вартості, а саме: транспортні документи, платіжні або інші документи, що підтверджують вартість товару, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, висновки про якісні та вартісні характеристики товару.

29 грудня 2017 року уповноваженою особою позивача було надано відповідь про те, що ним надано вичерпні відомості щодо вартості задекларованого товару. Додатково було повідомлено, що витрати на транспортування пошкодженого (не на ходу) автомобіля марки SKODA «ROOMSTER» не заявлялись, тому що даний автомобіль транспортувався разом із іншим купленим транспортним засобом (на причепі). Також було зазначено, що висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями не буде подаватися, оскільки декларантом подані всі необхідні документи, що підтверджують митну вартість.

В результаті, після опрацювання документів та поданої митної декларації, відповідачем була винесена картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA508030/2017/0008 від 29.12.2017 р. та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA508030/2017/000034/1 за графою 30 та визначено митну вартість імпортованого автомобіля за резервним методом на підставі раніше визначених митним органом митних вартостях (МД № UA209190/2017/119897 від 27.10.2017 р.) у розмірі 2 558,00 євро.

Таким чином, відповідачем було зроблено висновок, що документи, надані позивачем через уповноважену особу за довіреністю, для здійснення митного оформлення та для підтвердження заявленої митної вартості, містять розбіжності та не містять усіх необхідних відомостей стосовно складових митної вартості, внаслідок чого відповідачем на підставі ч. 3 ст. 53 МК України було запропоновано ОСОБА_1 надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме: транспортні документи, платіжні або інші документи, що підтверджують вартість товару, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, висновки про якісні та вартісні характеристики товару.

Також повідомлено декларанта, що згідно з ч.6 ст. 53 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

У відповідь на повідомлення митного органу стосовно надання додаткових документів, 29.12.2017 р. уповноваженою особою позивача було надано відповідь про те, що ним надано вичерпні відомості щодо вартості задекларованого товару. Додатково було повідомлено, що витрати на транспортування пошкодженого (не на ходу) автомобіля марки SKODA «ROOMSTER» не заявлялись, тому що даний автомобіль транспортувався разом із іншим купленим транспортним засобом (на причепі). Також було зазначено, що висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями не буде подаватися, оскільки декларантом подані всі необхідні документи, що підтверджують митну вартість. Інших документів не надано у зв'язку з їх відсутністю.

29.12.2017 року Херсонською митницею ДФС України прийнято рішення № UA508030/2017/000034/1 про коригування митної вартості товарів, згідно якого відкоригована митна вартість товару склала 2 558,00 євро. Вказане рішення містить причини, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано, а саме:

- у зв'язку з тим, що документи, надані для підтвердження митної вартості не містять усіх необхідних даних та не усі відомості та розрахунки підтверджені,

- до митної вартості оцінюваного товару не додано, передбачені ч. 10 ст. 58 МК України витрати на транспортування,

- не надано висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовленими спеціалізованими експертними організаціями, які б містили у якості порівняльної інформації відомості про вартості авто з максимально наближеними характеристиками, а отже декларантом заявлені не повні відомості про митну вартість товару.

Вважаючи протиправними дії відповідача позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що надані позивачем документи містили всі необхідні відомості щодо вартості задекларованого товару, в той час, як відповідачем не було надано переконливих доказів на підтвердження правомірності оскаржуваного рішення. У звязку з викладеним суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування рішення митного органу про коригування митної вартості товарів № UA508030/2017/000034/1 від 29.12.2017 року.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального та процесуального права, колегія суддів виходить із наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 49 Митного кодексу України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Статтею 50 Митного кодексу України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов'язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 статті 51 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 52 Митного кодексу України декларант який заявляє митну вартість товару зобов'язаний подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Відповідно до частини першої статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Згідно з частинами другою та третьою статті 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно зі статтею 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Так, статтею 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно частин першої та другої статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Таким чином, відповідно до вимог статті 57 Митного кодексу України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Тобто, відповідно до норм Митного кодексу України, митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів повинна бути зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Відповідно до частини 3 статті 53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару

Стосовно доводів апеляційної скарги щодо відсутності в поданих декларантом документах відомостей на підтвердження витрат на транспортування автомобіля, висновку про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями, документів страхування товару та сертифікату відповідності транспортного засобу екологічним нормам не нижче рівня «ЄВРО-5», що стало підставою для здійснення відповідачем спірного коригування митної вартості, колегія суддів зазначає наступне.

Я вбачається з матеріалів справи, довіреною особою ОСОБА_1 було надано відповідь на запит додаткових документів щодо митної вартості № UA508030/2017/006848 від 29.12.2017 р. з якої вбачається, що витрати на транспортування автомобіля марки SKODA модель «ROOMSTER», номер кузова НОМЕР_1, не були враховані до митної вартості через те, що даний автомобіль був не придатний до експлуатації та перевозився на іншому купленому позивачем транспортному засобі, при декларуванні якого і були враховані витрати на транспортування. Отже, на момент консультацій у відповідача була інформація, стосовно того, що даний автомобіль не на ходу та перевозиться на причепі транспортним засобом Reugeot Expert, за МД UA508030/2017/006842 від 28.12.2017 р., які також декларувалися позивачем через уповноважену особу за довіреністю ОСОБА_3

Таким чином, надані одночасно з митною декларацією документи в повному обсязі підтверджують митну вартість товару. При цьому, колегія суддів вважає, що відповідачем не доведено, що подані позивачем документи для визначення митної вартості товару свідчать, що митна вартість товару занижена, так само не доведено неможливість визначення митної вартості за ціною договору та необхідність застосування резервного методу визначення митної вартості товару.

Крім того, безпідставними є посилання апелянта на відсутність документів, підтверджуючих витрати на страхування та відсутність сертифікату для підтвердження дотримання встановлених законодавством заборон та обмежень та відповідності транспортного засобу екологічним нормам не нижче рівня «ЄВРО-5», оскільки вказані документи не були підставою для прийняття оскаржуваного рішення. При цьому, зі змісту митної декларації UA508030/2017/006848 вбачається, що декларантом, окрім інших документів, було подано відповідачу сертифікат виробника серії DY196793 від 27.04.2011 (у додатках до відзиву вказаний як свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу SKODA модель «ROOMSTER» від 27.04.2011), із змісту якого вбачається, що за п. 47 «Adgasnorm (Euro) EURO 5 А». Таким чином, позивачем, через уповноважену особу, було надано відповідачу докази відповідності задекларованого транспортного засобу SKODA модель «ROOMSTER» екологічним нормам рівня «ЄВРО - 5». Крім того, згідно матеріалів справи,до матеріалів відзиву відповідачем додано свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 27.04.2011 (яке було залучено декларантом до митної декларації UА508030/2017/006848), що також підтверджує наявність у відповідача документу про відповідності задекларованого транспортного засобу марки SKODA модель «ROOMSTER», екологічним нормам рівня «ЄВРО - 5».

Таким чином, можна дійти висновку, що декларантом були надані усі необхідні документи, що надавали митному органу можливість визначити митну вартість товару.

Крім того, на думку колегії суддів, судом першої інстанції обґрунтовано звернено вагу на тому, що згідно частини 2 статті 55 Митного кодексу України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених Наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов'язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Як вбачається зі змісту графи 33 оскаржуваного рішення, то "за результатами проведеної консультації, митну вартість товару скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу - раніше визначених митним органом митних вартостях (МД № UA209190/2017/119897 від 27.10.2017 р.), а саме: 2 558,00 євро (враховуючи пропозиції з продажу авто у країні експорту мережі інтернет (www.mobile.de). Попередні методи не застосовуються з наступних причин: основний метод (вартість операції) - неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: - за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо ідентичних товарів; - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів; - на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; - на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товару".

Проте, вказана графа оскаржуваного рішення не містить інформації - який саме товар було використано в якості джерела інформації, які числові значення митної вартості таких товарів, відсутні обґрунтування числового значення митної вартості товарів, відсутнє її коригування, не зазначені факти, які вплинули або повинні були вплинути на таке коригування, щодо обсягів, умови поставки, фактурної вартості, країни походження, методи визначення митної вартості тощо.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції, що позивачем під час проведення митного оформлення випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення було надано всі необхідні документи, визначені ст. 53 Митного кодексу України. На думку колегії суддів, подані документи містили достовірні дані, які підтверджували митну вартість транспортного засобу за ціною договору, згідно з вимог ст.58 Митного кодексу України, а тому оскаржуване рішення Митниці ДФС у Херсонській області є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно з положеннями ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку колегії суддів відповідач не довів правомірність прийнятих ним картки відмови та рішення про коригування митної вартості товарів, а апеляційна скарга не містить доводів щодо спростування висновків суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 242 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст.ст. 315, 316 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги, якщо суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Оскільки, суд першої інстанції не допустив неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення, тому апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Митниці ДФС у Херсонській області, Автономної Республіці Крим та м. Севастополі - залишити без задоволення.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2018 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Митниці ДФС у Херсонській області, Автономної Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Дата складення повного тексту судового рішення 14.02.2019р.

Головуючий суддя ОСОБА_4
Судді ОСОБА_5 ОСОБА_6