Справа № 640/57/19
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2019-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 лютого 2019 року м. Київ № 640/57/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шрамко Ю.Т., розглянувши клопотання представника Київської міської митниці ДФС про розгляд за правилами загального позовного провадження адміністративної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Колорз Оф Лайф Лімітед" до Київської міської митниці ДФС про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити певні дії, стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва, (також далі - суд), надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Колорз Оф Лайф Лімітед", (далі - позивач), до Київської міської митниці ДФС, (далі - відповідач), у якій позивач просить суд:

- визнати протиправною та скасувати відмову у митному оформленні товару, оформлену Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100110/2018/00376 від 04 вересня 2018 року в частині вимоги надання сертифікату про походження товару;

- визнати протиправною та скасувати відмову у митному оформленні товару, оформлену Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА100110/2018/00386 від 10 вересня 2018 року повністю;

- визнати протиправними дії відповідача щодо митного оформлення товару згідно митної декларації № UA100110/2018/326897 від 11 вересня 2018 року в частині застосування компенсаційного мита в розмірі 17,66 % згідно Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 13.11.2015 №АС-344/2015/4411-06;

- стягнути з бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача кошти в розмірі 109397,51 грн. на відшкодування шкоди, завданої протиправними рішеннями та діями.

Ухвалою суду від 21 січня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі №640/57/19, (далі - справа №640/57/19), розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Поряд з цим, до суду через канцелярію від представника відповідача надійшло письмове клопотання про розгляд справи №640/57/19 за правилами загального позовного провадження, (далі - заявлене клопотання), в обґрунтування якого зазначено, зокрема, що для з'ясування всіх обставин справи необхідно всебічне дослідження поданих доказів та усні пояснення сторін.

Так, відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 260 Кодексу адміністративного судочинства України, (далі - КАС України), питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У випадку, передбаченому частиною першою статті 259 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може:

1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження; або

2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Разом з тим, відповідно до ч.ч. 1-5 ст. 12, ч.ч. 1-4 ст. 257 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років".

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

За правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вищевказані норми, звертаючи увагу на те, що справа №640/57/19 не належить до категорій справ, розгляд яких здійснюється виключно за правилами загального позовного провадження та/або які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, а також, зважаючи на недоведеність відповідачем доцільності розгляду справи №640/57/19 загальному позовному провадженні, суд приходить до висновку, що заявлене клопотання є необґрунтованим, а тому підлягає залишенню без задоволення.

На підставі вище викладеного в сукупності, керуючись ст.ст. 12, 241-243, 248, 256, 257, 260 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Залишити клопотання представника Київської міської митниці ДФС про розгляд адміністративної справи №640/57/19 за правилами загального позовного провадження без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Ю.Т. Шрамко