Справа № 855/35/19
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2019-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/35/19
УХВАЛА

14 лютого 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Чаку Є.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву кандидата на пост Президента України ОСОБА_2 про відвід колегії суддів: Беспалова Олександра Олександровича, Парінова Андрія Борисовича, Ключковича Василя Юрійовича у адміністративній справі за позовом кандидата на пост Президента України ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача кандидат на пост Президента України ОСОБА_3 про скасування постанови від 07 лютого 2019 року № 253, -

В С Т А Н О В И В

Кандидат на пост Президента України ОСОБА_2 звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду з адміністративним позовом до Центральної виборчої комісії про скасування постанови від 07 лютого 2019 року № 253 «Про реєстрацію кандидата на пост Президента України ОСОБА_3 на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року» у зв'язку з грубими порушеннями при її ухваленні.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.02.2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи на 13.02.2019 року о 22 год. 05 хв.

В судовому засіданні 13.02.2019 року кандидат на пост Президента України ОСОБА_2 подав письмову заяву про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Беспалова О.О. та суддів Парінова А.Б., Ключковича В.Ю.

Заява була обґрунтована тим, що позивач звертався до суду з клопотаннями про допит у якості свідків голови та членів ЦВК ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, а також ОСОБА_13, журналістів видання «Страна.ua», журналіста « 1+1» ОСОБА_14, народного депутата ОСОБА_15. Однак зазначена колегія суддів, відмовила у виклику зазначених осіб, окрім ОСОБА_4, що вказує на обставини, які викликають сумнів у неупередженості та об'єктивності суддів.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.02.2019 року у складі, який розглядав справу, заяву ОСОБА_2 про відвід суддів Беспалова О.О., Парінова А.Б., Ключковича В.Ю. було визнано необґрунтованою, зупинено провадження у справі до вирішення питання про відвід та передано справу для визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу, для вирішення питання про відвід колегії суддів.

Зазначена ухвала обґрунтована тим, що з суті поданої заяви вбачається, що позивач, фактично, не погоджується з процесуальним рішенням суду у складі зазначеної колегії про часткове задоволення клопотання позивача про виклик свідків, що в розумінні ч. 4 ст. 36 КАС України не може бути підставою для відводу.

Дослідивши матеріали справи, письмову заяву про відвід, технічний запис судового засідання, приходжу до висновку, що заявлений відвід підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно частини восьмої статті 40 КАС України суддя, якому передано заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Згідно з ч. 4 ст. 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Аналіз зазначених норм процесуального права у їх сукупності вказує на те, що процесуальним законом прямо передбачено, що сама по собі незгода сторони з процесуальним рішенням суду не може бути підставою для відводу. Разом з тим, при вирішенні заяви про відвід необхідно враховувати не лише сам факт незгоди сторони з ухваленим рішення, а й обставини за яких таке рішення приймалося.

Зокрема, слід прийняти до уваги поведінку сторін у судовому засіданні під час обґрунтування своєї позиції, відносини, що складися між судом та учасниками процесу в ході розгляду справи та залежно від цього перевіряти чи є обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Так, в ухвалі суду від 13.02.2019 року зазначено, що судом не встановлено будь-яких інших підстав для відводу, передбачених у ст.ст. 36, 37 КАС України.

Разом з тим, відомості, отримані під час прослуховування технічного запису судового засідання свідчать про те, що такий висновок колегії суддів не є переконливим.

У відповідності до п. 1 ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов'язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Згідно з ч. 3 ст. 198 КАС України учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов'язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Судом встановлено, що кандидат на пост Президента України ОСОБА_2 у судовому засіданні 13.02.2019 року під час оголошення письмового клопотання та наведення своїх доводів на його обґрунтування сперечався з головуючим, не виконував його розпорядження та допускав у своїй промові вислови, які свідчать про неповагу до суду.

Крім того, під час судового засідання позивач звернувся до присутніх у залі із заявою про підготовку злочину - винесення завідомо неправосудного рішення.

При вирішенні заявленого відводу враховую, що метою запровадження даного інституту є забезпечення довіри до суду, підтвердження факту незаінтересованості і неупередженості суду.

У свою чергу поведінка кандидата на пост Президента України ОСОБА_2 та висловлені на адресу суддів звинувачення не можуть не вплинути на суб'єктивне ставлення колегії суддів до позивача, обґрунтовано можуть викликати у стороннього спостерігача сумніви в суб'єктивній безсторонності суддів, які розглядають справу. Будь яке рішення, прийняте за обставин, що склалися в судовому засіданні 13.02.2019 року під час розгляду даної справи може бути сприйняте учасниками судового процесу, присутніми у залі судового засідання і громадськістю як таке, що могло бути ухвалене упередженим або не об'єктивним судом.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з справ людини, як джерело права.

Згідно з правовою позицією Європейського суду з прав людини, викладеною в рішенні від 15 жовтня 2010 року «Газета «Україна-центр» проти України» (Заява № 16695/04), існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинно визначатися на підставі суб'єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об'єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності (параграф 28).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 січня 2013 року у справі «Олександр Волков проти України» зазначено, що у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності (параграф 105). У зв'язку з цим, навіть отримане враження щодо безсторонності судді має важливе значення, бо, іншими словами, «правосуддя повинно не лише здійснюватися; але й виглядати таким, що здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (параграф 106).

Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, передбачають, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Наведені джерела права вказують на те, що суддя підлягає відводу не лише у разі існування фактів, що свідчать про упередженість судді, але й у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

З огляду на положення п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України та умови, у яких заявлялося і розглядалося клопотання позивача про допит свідків, вважаю, що для уникнення будь-яких, навіть щонайменших, сумнівів у неупередженості та безсторонності суддів Беспалова О.О., Парінова А.Б., Ключковича В.Ю., чи будь-яких інших сумнівів в об'єктивному вирішенні спору, заявлений відвід належить задовольнити.

Керуючись статтями 36, 40,44 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Заяву кандидата на пост Президента України ОСОБА_2 про відвід колегії суддів: Беспалова Олександра Олександровича, Парінова Андрія Борисовича, Ключковича Василя Юрійовича в адміністративній справі №855/35/19 - задовольнити.

Відвести колегію суддів у складі головуючого судді Беспалова Олександра Олександровича, суддів Парінова Андрія Борисовича та Ключковича Василя Юрійовича від розгляду справи №855/35/19.

Передати справу № 855/35/19 для визначення іншого складу колегії суддів у порядку встановленому ч. 1 ст. 31 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя Є.В.Чаку