Справа № 1340/5818/18
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2019-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1340/5818/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2019 року

м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Крутько О.В.,

за участю секретаря судового засідання Колодій О.Р.,

представника позивача ОСОБА_1,

розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Львові адміністративну справу за позовом Головного управління Держпраці у Львівській області (далі ГУ Держпраці у Львівській області, позивач) до Комунального закладу Львівської обласної ради Львівський академічний обласний музично-драматичний театр ім.Ю.Дрогобича (далі КЗ ЛОР Львівський академічний обласний музично-драматичний театр ім.Ю.Дрогобича, відповідач) про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В :

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Держпраці у Львівській області про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду до Комунального закладу Львівської обласної ради Львівський академічний обласний музично-драматичний театр ім.Ю.Дрогобича, а саме: зупинити виконання робіт на висоті 1,3 метра, експлуатацію приставних драбин 2 одиниці, обладнання легкої та текстильної промисловості (3 швейні машинки) 3 одиниці до усунення зазначених у позовній заяві порушень.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що в результаті проведеної перевірки Комунального закладу Львівської обласної ради Львівський академічний обласний музично-драматичний театр ім.Ю.Дрогобича щодо дотримання вимог нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки були виявлені факти порушення вимог чинних нормативно-правових актів з охорони праці, в тому числі порушення, які створюють загрозу життю та здоров'ю працівників відповідача.

Ухвалою від 05.12.2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

22.01.2019 року протокольною ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала з мотивів, зазначених у позові, просила позов задоволити повністю.

Представник відповідача у судове засідання не зявився, належним чином був повідомлений про дату, час та місце судового засідання, відзиву на позовну заяву не подано.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, оцінивши докази, які мають значення для справи, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.

Уповноваженими посадовими особами Головного управління Держпраці у Львівській області начальником відділу нагляду АПК та СКС ОСОБА_2, головним державним інспектором відділу нагляду в АПК та СКК ОСОБА_3 та головним державним інспектором з питань гігієни праці ОСОБА_4 відповідно до наказу головного управління Держпраці у Львівській області від 18.09.2018 року №2172-П та направлення про проведення перевірки від 18.09.2018 року №1983 у присутності уповноважених осіб відповідача в.о. директора КЗ ЛОР Львівський академічний обласний музично-драматичний театр ім.Ю.Дрогобича ОСОБА_5 та інженера з охорони праці ОСОБА_6 проведено планову перевірку Комунального закладу Львівської обласної ради Львівський академічний обласний музично-драматичний театр ім.Ю.Дрогобича щодо дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з питань охорони праці та промислової безпеки.

В результаті проведеної перевірки були виявлені факти порушення вимог чинних нормативно-правових актів з охорони праці, в тому числі і порушення, які створюють загрозу життю та здоров'ю працівників відповідача, а саме:

1)субєкт господарювання не отримав дозвіл органу Держпраці на експлуатацію обладнання легкої та текстильної промисловості (3 швейні машинки), що є порушенням п.6 Дод. З Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 р. № 1107 та ч.3 ст. 21 ЗУ «Про охорону праці», яка містить вимогу, шо роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів устаткування підвищеної небезпеки (далі - дозвіл). Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, видає дозволи на безоплатній основі на підставі висновку експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва субєкта господарювання, проведеної експертно-технічними центрами, які належать до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політик; сфері охорони праці, або незалежними експертними організаціями, які забезпечують науково-технічну підтримку державного нагляду у сфері промислової безпеки та охорони праці. На застосування машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки виробник або постачальник устаткування підвищеної небезпеки отримує дозвіл до прийняття зобов'язань на постачання. Одержання дозволу не вимагається у разі експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, яке прийнято в експлуатацію з видачею відповідного сертифіката або щодо якого зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації, а також у разі реєстрації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці. Відповідно до п.6 дод.3 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпека затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 р. № 1107, дозвіл необхідно отримати дозвіл на технологічне устаткування хімічної, біохімічної, нафтохімічної, нафтогазопереробної, металургійної, коксохімічної, ливарної, олійно-жирової, ефіроолійної, деревообробної, харчової, переробної, поліграфічної, легкої та текстильної галузях промисловості, целюлозно-паперового, хлор- та аміаковикористовуючих виробництв, переробки пластмас, полімерних матеріалів і гумотехнічних виробів;

2)не забезпечено подачу на реєстрацію у ГУ Держпраці у Львівській області декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці на виконання робіт підвищеної небезпеки, а саме: виконання ремонтних та інших робіт, що виконуються на висоті понад 1,3м., що є порушенням п. 6. Дод. 6 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 р. № 1107 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 7 лютого 2018 р. № 48);

3)з працівниками не проведено інструктаж на І групу допуску з електробезпеки, що є порушенням п.2.1.3. Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів, які затверджено наказом Держнаглядохоронпраці України 09.01.98 №4, який містить вимогу, працівники, що обслуговують електроустановки, зобов'язані знати ці Правила відповідно до займаної посади чи роботи, яку вони виконують, і мати відповідну групу з електробезпеки згідно з такими вимогами: 1)для одержання групи І, незалежно від посади і фаху, необхідно пройти інструктаж з електробезпеки під час роботи в даній електроустановці з оформленням в журналі реєстрації інструктажів з питань охорони праці. Інструктаж з електробезпеки на І групу має провадити особа, відповідальна за електрогосподарство, або, за її письмовим розпорядженням,- особа зі складу електротехнічних працівників з групою III. Мінімальний стаж роботи в електроустановках і видання посвідчень працівникам з групою І не вимагаються; 2)особам молодшим за 18 років, не дозволяється присвоювати групу вище II; 3)для присвоєння чергової групи з електробезпеки необхідно мати мінімальний стаж роботи в електроустановках з попередньою групою, зазначеній у додатку 1 цих Правил; 4)для одержання груп ІІ-ІІІ працівники мають: а)чітко усвідомлювати небезпеку, пов'язану з роботою в електроустановках; б)знати і уміти застосувати на практиці ці та інші правила безпеки в обсязі, потрібному для роботи, яка виконується; в)знати будову і улаштування електроустановок; г)уміти практично надавати першу допомогу потерпілим в разі нещасних випадків, в тому числі застосовувати способи штучного дихання і зовнішнього масажу серця; 5)для одержання груп IV-V додатково необхідно знати компонування електроустановок і уміти організувати безпечне проведення робіт, уміти навчити працівників інших груп Правилам безпеки і наданню першої допомоги потерпілим від електричного струму; 6)для одержання групи V необхідно також розуміти, чим викликані вимоги пунктів Правил безпечної експлуатації електроустановок. Працівнику, який пройшов перевірку знань Правил, видається посвідчення встановленої додатком 2 до цих Правил форми, яке він зобов'язаний мати при собі під час роботи. Посвідчення про перевірку знань працівника є документом, який засвідчує право на самостійну роботу в електроустановках на зазначеній посаді за фахом. Посвідчення про перевірку знань видається працівникові комісією з перевірки знань підприємства, організації після перевірки знань і є дійсним тільки після внесення відповідних записів. Під час виконання службових обов'язків працівник повинен мати з собою посвідчення про перевірку знань. За відсутності посвідчення, або за наявності посвідчення з простроченими термінами перевірки знань, працівник до роботи не допускається. Посвідчення про перевірку знань підлягає заміні у випадку зміни посади або за відсутності місця для записів. Посвідчення про перевірку знань вилучається у працівника комісією з перевірки знань в разі незадовільних знань, керівником структурного підрозділу - в разі вигасання терміну дії медичного огляду. Посвідчення про перевірку знань складається з твердої обкладинки і блоку сторінок;

4)не проведено випробування приставних драбин 1 раз в 6 місяців, що є порушенням розділу 4, глави 7 п.7.27 Правила охорони праці під час роботи з інструментом та пристроями, який затверджено наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України 19.12.2013 №966, який містить вимогу, що усі переносні драбини та стрем'янки після виготовлення їх та капітального ремонту, а також періодично під час експлуатації повинні випробовуватись статичним навантаженням: 1 раз на 12 міс. - металеві драбини та стрем'янки; 1 раз на 6 міс. - дерев'яні драбини та стрем'янки; 1 раз на 6 міс. - підвісні мотузкові драбини;

5)на драбинах не нанесено інвентарний № та дату наступного випробування, що є порушенням розділу 4 п.7.14 Правил охорони праці під час роботи з інструментом та пристроями, який містить вимогу, що на кожній з драбин, що перебуває в експлуатації, повинні бути зазначені: інвентарний номер; дата проведення наступного випробування; належність цеху (дільниці тощо). На дерев'яних та металевих драбинах написи повинні виконуватись на тятивах, а на мотузкових - на закріплених на них бирках.

Відповідно до вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року, за результатами проведеної перевірки та у зв'язку з виявленими порушеннями, посадовими особами Головного управління Держпраці у Львівській області було складено акт перевірки суб'єкта господарювання від 27 вересня 2018 року за №13/03/199/0953, в якому задокументовано зазначені вище факти порушення вимог чинних нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю працівників КЗ ЛОР Львівський академічний обласний музично-драматичний театр ім.Ю.Дрогобича.

Два примірники акта підписані посадовими особами органу державного нагляду, що здійснювала захід державного нагляду та інженер з охорони праці ОСОБА_6, завідувачем постановчою частиною ОСОБА_7. Один примірник акта 27.09.2018 року вручено в.о. директора КЗ ЛОР Львівський академічний обласний музично-драматичний театр ім.Ю.Дрогобича ОСОБА_5Б та підписано останнім без жодних зауважень та заперечень.

Відповідачем виявлені порушення не усунуті, що зумовило звернення позивача до суду із даним позовом.

Даючи правову оцінку спірним правовідносинам, судом враховано наступні обставини справи та норми чинного законодавства.

У відповідності до вимог ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року №877-V.

Приписами статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частин 1 та 4 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа. Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до п.1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №96, Держпраці є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообовязкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у звязку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообовязкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Основними завданнями Держпраці є:

-реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообовязкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб;

-здійснення державного регулювання і контролю у сфері діяльності, повязаної з обєктами підвищеної небезпеки.

Відповідно до приписів Положення про Управління Держпраці, Управління відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства з охорони праці, гігієни праці, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, у тому числі з питань монтажу, ремонту, реконструкції, налагодження і безпечної експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва і машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки та організації проведення навчання (в тому числі спеціального) і перевірки знань з питань охорони праці; навчання працівників у сфері поводження з вибуховими матеріалами та перевірки їх знань.

Статтею 4 Закону України «Про охорону праці» визначено, що державна політика в галузі охорони праці спрямована на створення належних, безпечних і здорових умов праці, запобігання нещасним випадкам та професійним захворюванням та базується на принципах пріоритету життя і здоров'я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці.

Частиною 5 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачене повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Згідно матеріалів справи, в результаті планової перевірки позивачем встановлено та зафіксовано в акті перевірки від 27.09.2018 року №13/03/199/0953 порушення відповідачем вимог чинних нормативно-правових актів з охорони праці, що створюють загрозу життю та здоров'ю працівників Комунального закладу Львівської обласної ради Львівський академічний обласний музично-драматичний театр ім.Ю.Дрогобича.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідачем не надано до суду доказів, що спростовують виявлені порушення та доказів щодо усунення у повному обсязі таких.

З огляду на вищевикладене, вимоги позивача щодо застосування заходів реагування у сфері державного нагляду є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Суд не вбачає підстав для звернення цього рішення до негайного виконання, про що просить позивач, з огляду на таке.

Відповідно до статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України, негайно виконуються рішення суду про: 1)присудження виплати пенсій, інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів - у межах суми стягнення за один місяць; 2)присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; 3)поновлення на посаді у відносинах публічної служби; 4)припинення повноважень посадової особи у разі порушення нею вимог щодо несумісності; 5)уточнення списку виборців; 6)усунення перешкод та заборону втручання у здійснення свободи мирних зібрань; 7)накладення арешту на активи, що пов'язані з фінансуванням тероризму та стосуються фінансових операцій, зупинених відповідно до рішення, прийнятого на підставі резолюцій Ради Безпеки ООН, зняття арешту з таких активів та надання доступу до них.

Негайно також виконуються рішення суду, прийняті в адміністративних справах, визначених пунктами 1, 5 частини першої статті 263, пунктами 1-4 частини першої статті 283 цього Кодексу.

Отже, рішення суду про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) не підлягає негайному виконанню.

Відповідно до частини другої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки, під час розгляду даної справи, свідки судом не залучались та судові експертизи не призначались, суд вважає за необхідне зазначити, що судові витрати, понесені позивачем з відповідача не стягуються.

Керуючись ст.ст.14, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Комунального закладу Львівської обласної ради Львівський академічний обласний музично-драматичний театр ім.Ю.Дрогобича, а саме: зупинити виконання робіт на висоті 1,3 метра, експлуатацію приставних драбин 2 одиниці, обладнання легкої та текстильної промисловості (3 швейні машинки) 3 одиниці до усунення зазначених у позовній заяві порушень.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 15 лютого 2019 року.

Суддя Крутько О.В.