Справа № 280/4501/18
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2019-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

28 січня 2019 року 15 год. 45 хв.Справа № 280/4501/18 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Максименко Л.Я. розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Авангард-Інвест»

до Головного управління ДФС у Запорізькій області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Авангард-Інвест» (далі - позивач) звернулось із адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі - відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Запорізькій області від 20.09.2018 № , яким ТОВ «Авангард-Інвест» нараховано штраф у сумі 40 112,50 грн.

В обґрунтування заявленого позову посилається на те, що камеральна перевірка даних, задекларованих у податковій звітності, своєчасності подання податкової звітності, сплати узгодженої суми податкового зобов'язання з податку на додану вратість, своєчасність реєстрації податкових накладних в ЄРПН, яка оформлена актом № 1676/08-01-49-06/32692239 від 03.09.2018 та за наслідком якої винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправною, оскільки перевірка проводилась повторно за той же період, із тих самих підстав та з того самого предмету. Стверджує, що камеральна перевірка за грудень 2016 року була проведена 06.03.2017 та оформлена актом № 15/12-01/32692239, відтак оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним у зв'язку із порушенням порядку проведення камеральної перевірки, який визначено положеннями п. 75.1 ст. 75, п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України. З огляду на викладене, просить суд задовольнити позовні вимоги.

Відповідач адміністративний позов не визнав, у письмовому відзиві від 11.12.2018 вх. № 40650 посилається на те, що камеральна перевірка, оформлена актом № 15/12-01/32692239 від 06.03.2017 проводилась з питання своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН за звітний період листопад 2016 року та застосвано штрафні санкції за порушення реєстрації податкової накладної № 19 від 14.11.2016. В свою чергу камеральна перевірка, оформлена актом № 1676/08-01-49-06/32692239 від 03.09.2018, проводилась з питань своєчасності реєстрації податкових накладних за звітний період грудень 2016 року, червень 2018 року. З огляду на таке, стверджує, що податкове повідомлення-рішення від 20.09.2018 №, є правомірним, а отже підстави для задоволення позову відсутні.

Ухвалою суду від 20.11.2018 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі №280/4501/18. Призначено підготовче судове засідання на 11 грудня 2018 року.

Ухвалою суду від 11.12.2018 підготовче судове засідання відкладено до 03.01.2019.

Ухвалою суду від 03.01.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 28.01.2019.

У судове засідання 28.01.2019 представники сторін не з'явились.

28.12.2018 від представника позивача надійшло клопотання вх.№ 43033, в якому останній просить суд розглянути справу в порядку письмового провадження. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Від відповідача у справі також надійшло клопотання від 28.01.2019 вх. № 3449, в якому представник просить суд розглянути справу в письмовому провадженні. Проти задоволення позову заперечує.

Частиною 3 ст. 194 КАС України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Оскільки сторони у судове засідання не з'явились та подали клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд розглядає справу у письмовому провадженні.

Відповідно до ч. 4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Розглянувши матеріали справи, суд встановив.

На підставі п.п.20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75 у порядку ст. 76 Податкового кодексу України головним державним ревізором-інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Олександрівського управління у м. Запоріжжі ГУ ДФС у Запорізькій області Сєріковою М.І. проведено камеральну перевірку з питання своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних за грудень 2016 року, червень 2018 року платника податку ТОВ «Авангард-Інвест», про що складено акт від 03.09.2018 № 1676/08-01-49-06/32692239.

За результатами перевірки встановлено порушення платником податків вимог, встановлених п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме перевищення 15-ти денного терміну реєстрації податкових накладних, що підлягає наданню покупцем платнику ПДВ в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На підставі акту камеральної перевірки Головним управлінням ДФС у Запорізькій області прийнято податкове повідомлення-рішення № від 20.09.2018, яким до ТОВ «Авангард-Інвест» застосовано штраф в сумі 40 112 грн.50 коп.

Не погоджуючись із податковим повідомленням-рішенням № від 20.09.2018 позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

По суті спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Згідно з вимогами ст. 67 Конституції України кожен зобов'язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За приписами пункту 201.7 статті 201 Податкового кодексу України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Положеннями пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

В акті камеральної перевірки № 1676/08-01-49-06/32692239 від 03.09.2018 встановлено несвоєчасну реєстрацію позивачем наступних податкових накладних: № 25 від 12.12.2016, № 23 від 06.12.2016, № 28 від 22.12.2016, № 26 від 16.12.2016, № 5 від 06.06.2018 та № 28 від 20.06.2018.

Позивач в даміністративному позові не наводить будь-яких обставин чи доказів, які б спростували встановлені камеральною перевіркою факти несвоєчасної реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

Відповідальність за порушення термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям-платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також допущення помилок, при зазначенні обов'язкових реквізитів податкової накладної встановлена статтею 120-1 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно з пунктом 120-1.1 цієї статті Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час реєстрації податкових накладних) порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Розрахунок штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних здійснено контролюючим органом згідно положень п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України.

Позивач не виказав свою незгоду з розміром штрафних санкцій, нарахованих оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням.

Відповідно до ч. 1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Отже, враховуючи те, що актом камеральної перевірки зафіксовані факти несвоєчасної реєстрації податкових накладних в ЄРПН, проти чого не заперечував і сам позивач, суд вважає правовірним та обгрунтованим застосування до платника податків штрафних санкцій, визначених п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України.

Щодо посилань позивача в адміністративному позові на повторність проведення контролюючим органом перевірки одного і того ж податкового періоду суд зазначає наступне.

Відповідно до п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

При цьому, у п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України міститься застереження, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Відтак, Податковий кодекс України не містить заборони на повторне проведення камеральної перевірки податкового періоду, який вже раніше був предметом дослідження.

Більш того, як свідчать долучені до матеріалів адміністративного позову копії актів камеральних перевірок, акт від 06.03.2017 № 15/12-01/32692239 складений з питань перевірки податкової звітності з податку на додану вартість за грудень 2016 року та своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН за листопад 2016 року, яким встановлено факт несвоєчасної реєстрації податкової накладної № 19 від 14.11.2016. В свою чергу камеральна перевірка, оформлена актом № 1676/08-01-49-06/32692239 від 03.09.2018, проводилась з питань своєчасності реєстрації податкових накладних за звітний період грудень 2016 року, червень 2018 року, яким встановлено факт несвоєчасної реєстрації в ЄРПН податкових накладних за грудень 2016 року та червень 2018 року.

Відтак, доводи позивача щодо повторності проведення контролюючим органом одного і того самого податкового періоду, спростовуються фактичними обставинами справи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні (стаття 90 КАС України).

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб'єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовній вимоги задоволенню не підлягають.

Враховуючи те, що у задоволенні адміністративного позову ТОВ «Авангард-Інвест» відмовлено, судові витрати згідно ст. 139 КАС України розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративого позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Авангард-Інвест» (69063, м. Запоріжжя, вул. Благовіщенська/Академіка Амосова, 4/40, ) до Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 166, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення,а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 04.02.2019.

Суддя Л.Я. Максименко