Справа № 805/1335/18-а
Суддя: Хохуляк В.В.
Дата ухвалення: 2019-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 лютого 2019 року

м. Київ

справа № 805/1335/18-а

адміністративне провадження №К/9901/4103/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Хохуляка В.В.,

суддів - Бившевої Л.І., Шипуліної Т.М.,

перевіривши касаційну скаргу Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24.04.2018 та постанову Донецького апеляційного адміністративного суду від 24.07.2018 у справі №805/1335/18-а за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, Головного управління Державної казначейської служби України у Донецькій області про визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання вчинити певні дії та стягнення пені,

в с т а н о в и в:

Публічне акціонерне товариство «Енергомашспецсталь» звернулось до адміністративного суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, Головного управління Державної казначейської служби України у Донецькій області про

- визнання протиправною бездіяльності Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби щодо неподання органу, що здійснює казначейське обслуговування, висновків із зазначенням сум, що підлягають відшкодуванню з бюджету на користь Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» за грудень 2015 року в сумі 630833,00грн. та невнесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість інформацію щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку за грудень 2015 року у розмірі 630833,00грн.;

- зобов'язання Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування про повернення суми бюджетного відшкодування необхідні дані щодо відшкодування суми податку на додану вартість за грудень 2015 року у розмірі 630833,00грн.;

- зобов'язання Головного управління Державної казначейської служби України у Донецькій області перерахувати суму бюджетного відшкодування податку на додану вартість за грудень 2015 року в сумі 630833,00грн. з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку;

- стягнення з Державного бюджету України на користь Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» пеню у розмірі 120497,81,грн. за порушення строків відшкодування податку на додану вартість за грудень 2015 року у розмірі 630833,00грн.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 24.04.2018, залишеним без змін постановою Донецького апеляційного адміністративного суду від 24.07.2018, позов задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби щодо невнесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування необхідні дані щодо відшкодування Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» суми податку на додану вартість за грудень 2015 року у розмірі 630833,00грн.; зобов'язано Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування необхідні дані щодо відшкодування Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» суми податку на додану вартість за грудень 2015 року у розмірі 630833,00грн.; постановлено стягнути з Державного бюджету України на користь Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» пеню у розмірі 117013,53грн. за порушення строків відшкодування податку на додану вартість за грудень 2015 року; у задоволенні іншої частини позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій Харківське управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби 07.02.2019 звернулось з касаційною скаргою до Верховного Суду.

Також, відповідачем-1 у касаційній скарзі порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарження.

При вирішенні питання щодо поважності наведених заявником підстав пропуску строку касаційного оскарження суд виходить з наступного.

Відповідно до частин першої статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Керуючись частиною п'ятою статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22.12.2005 №3262, згідно з якою судді мають право на доступ до усіх інформаційних ресурсів Єдиного державного реєстру судових рішень з'ясовано, що постанова Донецького апеляційного адміністративного суду від 24.07.2018 була прийнята у відкритому судовому засіданні та набрала законної сили з дати її прийняття. Повний текст даної постанови складено 25.07.2018.

Враховуючи викладене, останнім днем для звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в межах встановленого законом строку був день із датою 24.08.2018, в той час, як касаційну скаргу відповідачем-1 подано до Верховного Суду 07.02.2019, що свідчить про пропуск встановленого законом процесуального строку на касаційне оскарження.

В обґрунтування поважності підстав пропуску строку касаційного оскарження при поданні касаційної скарги відповідач-1 вказує на те, що вперше Харківське управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби звернулось до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24.04.2018 та постанову Донецького апеляційного адміністративного суду від 24.07.2018 у справі №805/1335/18-а в межах встановленого частиною другою статті 212 КАС України строку.

Ухвалою Верховного Суду від 07.09.2018 касаційну скаргу відповідача-1 було повернуто на підставі пункту 1 частини п'ятої статті 332 КАС України, оскільки додана до касаційної скарги копія довіреності не є документом, що посвідчує повноваження представника на здійснення від імені податкового органу процесуальних прав та обов'язків.

Харківське управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби вдруге 04.10.2018 звернулось з касаційною скаргою до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 17.10.2018 касаційну скаргу відповідача-1 було повернуто на підставі пункту 1 частини п'ятої статті 332 КАС України, оскільки додана до касаційної скарги копія довіреності не є документом, що посвідчує повноваження представника на здійснення від імені податкового органу процесуальних прав та обов'язків.

Харківське управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби втретє 07.02.2019, тобто після значного спливу часу з моменту повернення вперше поданої касаційної скарги, подало касаційну скаргу у справі №805/1335/18-а з пропуском встановленого КАС України строку касаційного оскарження судових рішень.

Доводи податкового органу про поважність причин пропуску строку при поданні касаційної скарги зводяться до того, що приведення касаційної скарги у відповідність до вимог КАС України (надання документа про сплату судового збору - платіжного доручення №188 від 25.01.2019 на суму 8900,94грн.) та дотримання процесуальних строків касаційного оскарження при первинному зверненні до суду касаційної інстанції є підставою для поновлення пропущеного строку та відкриття касаційної провадження.

На думку відповідача-1, повернення касаційної скарги заявнику не позбавляє права на повторне звернення до суду касаційної інстанції в межах наданого суб'єкту владних повноважень річного строку, при цьому строк на касаційне оскарження має бути поновлено судом незалежно від причин його пропуску.

Разом з тим, наведені відповідачем-1 у заяві про поновлення строку касаційного оскарження підстави не можуть бути визнані судом поважними, з огляду на наступне.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Враховуючи викладене, особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановленому вказаним Кодексом порядку.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п'ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

В свою чергу, заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов'язані з непереборними та об'єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об'єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

При вирішенні питання про поновлення строку касаційного оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв'язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого статтею 329 КАС України строку касаційного оскарження до дати звернення з касаційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої касаційної скарги до дати повторного звернення з касаційною скаргою і так далі.

Разом з тим, у заяві про поновлення строку касаційного оскарження податковим органом не наведено обґрунтованих доводів та не надано належних і допустимих доказів на підтвердження наявності у останнього об'єктивних перешкод, які унеможливили реалізацію права на повторне звернення (після постановлення 17.10.2018 Верховним Судом ухвали про повернення касаційної скарги) до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в найкоротші строки.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання, викладених відповідачем-1 у заяві про поновлення строку касаційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними.

У випадку наявності інших підстав та доказів, які б підтверджували неможливість своєчасного вчинення процесуальної дії зі звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою у строк, визначений законом, відповідач-1 має право звернутися до Верховного Суду з відповідною обґрунтованою заявою.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого відповідач-1 має усунути вказані недоліки та надати суду касаційної інстанції обґрунтовану заяву, вказавши інші підстави та надавши належні докази на підтвердження поважності підстав пропуску строку на касаційне оскарження.

Керуючись статтями 169, 248, 327, 329, 330, 332, 359 КАС України, суд -

у х в а л и в:

Касаційну скаргу Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24.04.2018 та постанову Донецького апеляційного адміністративного суду від 24.07.2018 у справі №805/1335/18-а за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, Головного управління Державної казначейської служби України у Донецькій області про визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання вчинити певні дії та стягнення пені - залишити без руху.

Встановити особі, що подала касаційну скаргу, десятиденний строк для усунення виявлених недоліків касаційної скарги з дня отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Після усунення недоліків касаційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

В.В. Хохуляк

Л.І. Бившева

Т.М. Шипуліна

Судді Верховного Суду