Справа № 826/17854/17
Суддя: Аліменко Володимир Олександрович
Дата ухвалення: 2019-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Аліменка В.О.,

суддів Безименної Н.В., Кучми А.Ю.,

за участю секретаря Лебедєвої Ю.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Департаменту комунальної власності м. Києві виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 жовтня 2018 року у справі за адміністративним позовом АМО КЕПІТАЛ ПАРТНЕРС ЛТД (AMO CAPITAL PARTNERS LTD) до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, треті особи - Публічне акціонерне товариство «Національний депозитарій України», Департамент комунальної власності м. Києва виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Відкрите акціонерне товариство «Хліб Києва» визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И Л А:

АМО КЕПІТАЛ ПАРТНЕРС ЛТД (AMO CAPITAL PARTNERS LTD) ( номер компанії 07873070, адреса: Сполучене королівство Великобританії, Лондон, Саухемптон Роуд, 31 НВМС Центр, офіс 3.11, індекс WC1D5HJ) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (код ЄДРПО - 37956207, вул. Московська,8, корпус 30, м. Київ, 01010), третя особа - Публічне акціонерне товариство «Національний депозитарій України» (, вул. Нижній Вал,17/8, м. Київ, 04071)Департамент комунальної власності м. Києва виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Відкрите акціонерне товариство «Хліб Києва» про визнання протиправним та скасування рішення Національної комісії цінних паперів та фондового ринку від 28.11.2017 року №845 «Щодо врегулювання питання забезпечення обліку прав на цінні папери емітента ВАТ «Хліб Києва».

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 11 жовтня 2018 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Департаментом комунальної власності м. Києві виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку подано апеляційні скарги, в яких останні просять суд вказане судове рішення скасувати та винести нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. На думку апелянта, оскаржувана постанова винесена судом першої інстанції з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Вказані апеляційні скарги мотивовані тим, що оскаржуваним рішенням Національної комісії цінних паперів та фондового ринку від 28.11.2017 року №845 «Щодо врегулювання питання забезпечення обліку прав на цінні папери емітента ВАТ «Хліб Києва» не порушено прав позивача, оскільки останнє скероване на дотримання вимог Законодавства України шляхом переведення іменних цінних паперів у бездокументарну форму, як того вимагає Закон України «Про депозитарну систему України».

Не погоджуючись із мотивами та підставами апеляційної скарги, АМО КЕПІТАЛ ПАРТНЕРС ЛТД (AMO CAPITAL PARTNERS LTD) подало відзив на апеляційні скарги, зі змісту якого вбачається, що при прийнятті оскаржуваного рішення №845 від 28.11.2017 року відповідачем порушено норми п. 14 ч. 2 та ч. 3 ст. 33 Закону України «Про акціонерні товариства», відповідно до яких питання щодо прийняття рішення про форму існування акцій віднесено до виключної компетенції загальних зборів акціонерного товариства, а також повноваження з вирішення питань, що належать до виключної компетенції загальних зборів не можуть бути передані іншим органам товариства, а отже рішення суду першої інстанції прийнято відповідно та з урахуванням обставин справи, а тому підстави для його скасування відсутні.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, зміст апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 28 листопада 2017 року Національною комісію з цінних паперів та фондового ринку прийнято рішення № 845 «Щодо врегулювання питання забезпечення обліку прав на цінні папери емітента ВАТ «Хліб Києва», яким, відповідно до Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні», за результатами розгляду документів, надісланих Департаментом комунальної власності м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) листом від 03 листопада 2017 року № 062/12/31-10545 (вх. № 32438 від 07 листопада 2017 року), керуючись Положеннями про порядок забезпечення існування іменних цінних паперів у бездокументарній формі, затвердженого рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 22 січня 2014 року № 47, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06 лютого 2014 року № 241/25018, та з метою захисту прав, які належать територіальній громаді міста Києва, вирішила, зокрема, вважати за можливе виконання суб'єктом управління корпоративними правами територіальної громади міста Києва (якій належать права на 75997940 шт. простих іменних акцій ВАТ «Хліб Києва», що складає 51% статутного капіталу зазначеного емітента) - Департаментом комунальної власності міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) та іншими професійними учасниками депозитарної системи дій, пов'язаних з забезпеченням існування іменних цінних паперів у бездокументарній формі емітента ВАТ «Хліб Києва».

Вважаючи вказане рішення безпідставним, прийнятим з порушенням вимог чинного законодавства України і прав АМО КЕПІТАЛ ПАРТНЕРС ЛТД на участь у господарському товаристві, тобто протиправними, позивач звернувся з адміністративним позовом про його скасування.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що прийняття рішення про забезпечення існування іменних цінних паперів у бездокументарній формі та здійснення дій на виконання прийнятого рішення належить до компетенції уповноважених органів емітента (виконавчого органу, наглядової ради, загальних зборів), а тому рішення Національної комісії цінних паперів та фондового ринку від 28.11.2017 року №845 «Щодо врегулювання питання забезпечення обліку прав на цінні папери емітента ВАТ «Хліб Києва» є протиправним та підлягає скасуванню.

Однак, колегія суддів не може погодитись із таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п.5 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про акціонерні товариства»: статути та внутрішні положення акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, підлягають приведенню у відповідність із нормами цього Закону не пізніше ніж протягом двох років з дня набрання чинності цим Законом (дата набрання чинності цього Закону 30.04.2009); приведенням діяльності акціонерних товариств у відповідність із вимогами цього Закону в частині забезпечення існування акцій виключно у бездокументарній формі є здійснення таких дій: наглядова рада акціонерного товариства в порядку, встановленому Державною комісією з цінних паперів та фондового ринку, зобов'язана прийняти рішення про переведення випуску цінних паперів з документарної форми у бездокументарну та забезпечити вчинення дій, передбачених цим Законом.

Приведенням діяльності акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, у відповідність із цим Законом передбачена необхідність вчинення таких дій:

- внесення змін до статуту товариства, які в тому числі передбачають зміну найменування акціонерного товариства з відкритого або закритого акціонерного товариства на публічне акціонерне товариство чи з відкритого або закритого акціонерного товариства на приватне акціонерне товариство за умови, що кількість акціонерів на дату внесення таких змін не перевищує 100 осіб, а також виконання всіх інших вимог цього Закону у статуті товариства;

- забезпечення існування акцій виключно у бездокументарній формі;

- приведення внутрішніх положень товариства у відповідність із вимогами цього Закону.

Датою приведення діяльності акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, у відповідність із вимогами цього Закону є дата державної реєстрації змін до статуту, які в тому числі передбачають зміну найменування акціонерного товариства з відкритого акціонерного товариства на публічне або приватне акціонерне товариство або закритого акціонерного товариства на публічне або приватне акціонерне товариство.

Часткове виконання вимог абзацу першого цього пункту не є виконанням вимог цього Закону.

З огляду на зазначене, на переконання колегії суддів, акціонерні товариства мали привести свою діяльність у відповідність до вимог п. 5 розд. XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про акціонерні товариства» до 01 травня 2011 року.

Прикінцевими та перехідними положеннями Закону України «Про депозитарну систему України», який набрав чинності в повному обсязі 12.10.2013 передбачено:

- емітенти іменних емісійних цінних паперів повинні протягом трьох місяців з дня реєстрації Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку Правил Центрального депозитарію цінних паперів забезпечити їх існування в бездокументарній формі та укласти договір з Центральним депозитарієм цінних паперів про обслуговування емісії цінних паперів;

- іменні емісійні цінні папери, випуск яких зареєстровано до дня опублікування цього Закону, можуть існувати в документарній Формі до дня набрання чинності цим Законом.

З огляду на зазначене, існування цінних паперів у документарній формі відповідно до вимог Закону України «Про депозитарну систему України» можливе було до 12 жовтня 2013 року.

З метою забезпечення збереження інформації систем реєстрів власників іменних цінних паперів Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку був розроблений Порядок передачі інформації, що міститься у системі реєстру власників іменних цінних паперів, до системи депозитарного обліку, затверджений рішенням Комісії від 18.04.2013 № 729, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30.04.2013 за № 704/23236 (зі змінами), відповідно до якого з дня набрання чинності цим Законом (12.10.2013) всі системи реєстрів закриті, реєстри власників іменних цінних паперів та окремі документи систем реєстрів власників іменних цінних паперів, в установлені цим рішенням та Порядком строки, передані до Центрального депозитарію цінних паперів для зберігання, у тому числі, з метою реалізації у подальшому можливості переведення емітентами випуску іменних цінних паперів документарної форми існування у бездокументарну форму існування для забезпечення їх подальшого обігу.

Законом України «Про депозитарну систему України» визначено, що набуття і припинення прав на цінні папери і прав за цінними паперами здійснюються шляхом фіксації відповідного факту в системі депозитарного обліку; в установлених законодавством випадках реалізація прав за емісійними цінними паперами здійснюється на підставі реєстру власників іменних цінних паперів; складення реєстру власників іменних цінних паперів здійснює Центральний депозитарій;

Центральний депозитарій, складає реєстр власників іменних цінних паперів на підставі інформації, отриманої від депозитарних установ, та депозитаріїв-кореспондентів, яка формується ними відповідно до записів на рахунках у цінних паперах їх депонентів (клієнтів) станом на 24 годину дня дати обліку в порядку, встановленому Комісією, та записів на рахунках у цінних паперах емітента, клірингової установи та Розрахункового центру станом на 24 годину дня дати обліку в порядку, встановленому Комісією.

Таким чином, після 12 жовтня 2013 року (день набрання чинності Закону України «Про депозитарну систему України») для забезпечення обліку та обігу цінних паперів у бездокументарній формі емітент, який не забезпечив переведення власного випуску (випусків) цінних паперів у бездокументарну форму існування, позбавлений можливості отримати реєстр власників іменних цінних паперів для процесів корпоративного управління товариством за винятком вчинення дій відповідно до законодавства щодо забезпечення обігу та обліку цінних паперів у бездокументарній формі у порядку, визначеному Комісією.

Крім того, з 12 жовтня 2013 року у разі непроведения процедури дематеріалізації, власники цінних паперів позбавлені можливості реалізації прав на цінні папери, а також реалізації прав за цінними паперами (права на участь у загальних зборах акціонерів, на отримання доходу, інші права, визначені законом та/або рішенням емітента) до приведення діяльності акціонерним товариством у відповідність до вимог законодавства в частині забезпечення обігу та обліку випуску цінних паперів у бездокументарній формі.

Представник відповідача у судовому засіданні підтвердив свої твердження, що за даними з Державного реєстру випусків цінних паперів станом на 27.11.2018. прості іменні акції ВАТ «Хліб Києва» існують в документарній Формі.

Судова колегія наголошує, що відповідно до ст.. 32 Законом України «Про акціонерні товариства» визначено, що акціонерне товариство зобов'язане щороку скликати загальні збори (річні загальні збори).

Приписами ст.. 34 вказаного Закону передбачено, що у загальних зборах акціонерного товариства можуть брати участь особи, включені до переліку акціонерів, які мають право на таку участь, або їх представники. Перелік акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах, складається станом на 24 годину за три робочих дні до дня проведення таких зборів у порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України.

Згідно ст.. 51 Закону України «Про акціонерні товариства» наглядова рада акціонерного товариства є органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства, і в межах компетенції, визначеної статутом та цим Законом, контролює та регулює діяльність виконавчого органу.

Статтею 53 вказаного Закону передбачено, що члени наглядової ради публічного акціонерного товариства обираються акціонерами під час проведення загальних зборів товариства на строк до наступних річних зборів товариства. Якщо річні збори публічного акціонерного товариства не були проведені у строк, встановлений ст. 32 цього Закону, або не було прийнято рішення, передбачені п. п. 17 та 18 ч. 2 ст. 33 цього Закону, повноваження членів наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення річних зборів товариства.

Якщо кількість членів наглядової ради, повноваження яких дійсні, становитиме половину або менше половини її обраного відповідно до вимог закону загальними зборами товариства кількісного складу, наглядова рада не може приймати рішення, крім рішень з питань скликання позачергових загальних зборів акціонерного товариства для обрання решти членів наглядової ради, а в разі обрання членів наглядової ради акціонерного товариства шляхом кумулятивного голосування - для обрання всього складу наглядової ради, а саме питань, зазначених у п. п. 2 і 3, 12 та 15 ч. 2 ст. 52 Закону.

Відповідно до ст.. 55 Закону України «Про акціонерні товариства» засідання наглядової ради скликаються за ініціативою голови наглядової ради або на вимогу члена наглядової ради. Засідання наглядової ради проводяться в міру необхідності з періодичністю, визначеною статутом, але не рідше одного разу на квартал. Засідання наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини її складу.

Як свідчать матеріали справи, у зв'язку із виявленням порушення емітентами цінних паперів вимог п. 5 розд. XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про акціонерні товариства» в частині не приведення статуту та внутрішніх положень у відповідні до норм цього Закону рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 09.12.2014 № 1684 «Щодо усунення порушень та зупинення внесення змін до системи депозитарного обліку цінних паперів», з 09.12.2014 зупинено внесення змін до системи депозитарного обліку цінних паперів до усунення порушень, в т. ч. емітента ВАТ «Хліб Києва».

В період з 01.01.2012 по 01.12.2017 уповноваженими особами Комісії були винесені постанови про накладення санкцій за правопорушення на ринку цінних паперів у відношенні ВАТ «Хліб Києва» (ідентифікаційний код юридичної особи - 33154039), а саме за: - не скликання річних загальних зборів; - не здійснення емітентом переведення випуску акцій документарної форми існування у бездокументарну форму існування; - не приведення статутів та внутрішніх положень товариства відповідно до норм Закону України «Про акціонерні товариства»; - бездіяльність наглядової ради щодо скликання позачергових загальних зборів акціонерів Товариства тощо.

Як свідчать матеріали справи та зазначається представником відповідача, за невиконання вимог законодавства на емітента ВАТ «Хліб Києва» були накладені санкції на загальну суму 85 000 грн.

Зважаючи на приведене, у зв'язку з невиконанням емітентом ВАТ «Хліб Києва» вимог законодавства щодо цінних паперів були порушені права акціонерів товариства в частині реалізації прав на цінні папери, а також реалізації прав за цінними паперами (права на участь у загальних зборах акціонерів, на отримання доходу, інші права, визначені законом) та завдані матеріальні збитки товариству.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку звернувся суб'єкт управління корпоративними права територіальної громади міста Києва, в управлінні якого знаходиться частка в статутному капіталі емітента ВАТ «Хліб Києва» у розмірі 51% (контрольний пакет акцій).

Зазначене звернення стосувалось того, що починаючи з 2010 року ВАТ «Хліб Києва» (далі - Товариство) ігнорує вимоги Закону України «Про акціонерні товариства», а саме, ним не проведено жодних загальних зборів акціонерів товариства, що унеможливило приведення назви, статуту та внутрішніх положень Товариства до норм чинного законодавства;

Товариство не виконало вимоги ст. 20 Закону України «Про акціонерні товариства», статті 6 Закону України «Про цінні папери та фондовий ринок» та не забезпечило існування акцій емітента у бездокументарній формі;

Представником відповідача в підтвердження правомірності своїх дій зазначено, що комісією, з урахуванням змін, що були внесені Законом України від 19.03.2015 № 272-УШ до абз. 1 ч. 2 ст. 41 «Про акціонерні товариства», в порядку, встановленому ст. 47 Закону України «Пре акціонерні товариства», неодноразово направлялися на адресу Товариства вимоги про проведення загальних зборів, у яких, зокрема, вимагалося провести загальні збори за визначеним порядком денним та відзвітувати перед акціонерами. Вимоги отримувалися Товариством, про що є відповідні відмітки, однак звернення щодо скликання та проведення зборів акціонерів Товариства ігноруються.

Невиконання органами управління Товариств обов'язків, передбачених Законом та Статутом, призвели до неодноразового прийняття Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку постанов про накладення санкцій за правопорушення на ринку цінних паперів;

Вищенаведені обставини призвели до того, що територіальна громада міста Києва в порушення своїх прав, гарантованих Законом України «Про акціонерні товариства», позбавлена можливості приймати участь в управлінні акціонерним товариством, отримувати дивіденди до бюджету міста Києва та належним чином отримувати інформацію про господарську діяльність Товариства.

Слід зазначити, що державне регулювання ринку цінних паперів здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку відповідно до Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» (далі - Закон).

Відповідно до ст. 2 Закону державне регулювання ринку цінних паперів здійснюється з метою, зокрема: гарантування прав власності на цінні папери; захисту прав учасників фондового ринку; дотримання учасниками ринку цінних паперів вимог актів законодавства.

Статтею 3 Закону визначено, що державне регулювання ринку цінних паперів здійснюється, зокрема у таких формах: прийняття актів законодавства з питань діяльності учасників ринку цінних паперів; створення системи захисту прав інвесторів і контролю за дотриманням цих прав емітентами цінних паперів та особами, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів; проведення інших заходів щодо державного регулювання і контролю за випуском та обігом цінних паперів.

Згідно з ст. 7 Закону одним з основних завдань Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку є захист прав інвесторів шляхом застосування заходів щодо запобігання і припинення порушень законодавства на ринку цінних паперів, застосування санкцій за порушення законодавства у межах своїх повноважень;

Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку відповідно до покладених на неї завдань, зокрема розробляє і організовує виконання заходів, спрямованих на запобігання порушенням законодавства України про цінні папери.

Відповідно до повноважень, визначених ст. 8 Закону Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку має право: розробляти і затверджувати з питань, що належать до її компетенції, обов'язкові для виконання нормативні акти; для захисту інтересів держави та інвесторів у цінні папери зупиняти на підставі рішення Комісії внесення змін до системи реєстру власників іменних цінних паперів або до системи депозитарного обліку щодо цінних паперів певного емітента або певного власника на строк до усунення порушень, що стали підставою для прийняття такого рішення; надсилати емітентам, особам, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів, фондовим біржам та саморегулівним організаціям обов'язкові для виконання розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери та вимагати надання необхідних документів відповідно до чинного законодавства; здійснювати інші права, передбачені Законом.

З метою захисту прав всіх інвесторів у цінні папери емітента ВАТ «Хліб Києва» (у тому числі позивача «АМО Кепітал Партнерз ЛТД»), які позбавлені прав на цінні папери/прав за цінними паперами, за результатами розгляду звернення суб'єкта управління корпоративними права територіальної громади міста Києва, в управлінні якого знаходиться частка в статутному капіталі емітента ВАТ «Хліб Києва» у розмірі 51% (контрольний пакет акцій), Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку було прийняте рішення від 28.11.2017 № 845 «Щодо врегулювання питання забезпечення обліку прав на цінні папери емітента ВАТ «Хліб Києва».

Як зазначив представник відповідача, прийняття цього рішення обумовлено тим, що Рішенням від 22.01.2014 № 47 «Про затвердження Положення про забезпечення існування іменних цінних паперів у бездокументарній формі», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.02.2014 за № 241/25018, затверджено Положення про забезпечення існування іменних цінних паперів у бездокументарній формі (далі - Положення), що встановлює порядок дій емітента та професійних учасників депозитарної системи України щодо забезпечення існування у бездокументарній формі іменних цінних паперів, випуски яких не були переведені у таку форму в установленому законодавством порядку до набрання чинності Законом України «Про депозитарну систему України» та обов'язково для виконання.

Положення є нормативно-правовим актом обов'язковим для виконання.

Так, відповідно до розд. II Положення, у випадку наявності документів системи реєстру у Центральному депозитарії емітент повинен здійснити, зокрема такі дії:

- прийняти уповноваженим органом емітента (виконавчим органом, наглядовою радою або загальними зборами) рішення про забезпечення існування іменних цінних паперів у бездокументарній формі (далі - Рішення);

- не пізніше 5 робочих днів від дати прийняття Рішення опублікувати в офіційному друкованому виданні НКЦПФР та місцевій газеті повідомлення про прийняття Рішення;

- не пізніше 5 робочих днів від дати прийняття Рішення звернутися до НКЦПФР для заміни свідоцтва про реєстрацію випуску іменних цінних паперів документарної форми існування на свідоцтво про реєстрацію випуску іменних цінних паперів у бездокументарній формі;

- не пізніше 3 робочих днів з дня отримання свідоцтва про реєстрацію випуску іменних цінних паперів у бездокументарній формі укласти договір про обслуговування випусків цінних паперів з Центральним депозитарієм (у разі відсутності) та договір про відкриття/обслуговування рахунків у цінних паперах власників з обраною ним депозитарною установою;

- звернутись до Центрального депозитарію для відкриття рахунку у цінних паперах (у разі відсутності);

- оформити та депонувати у Центральному депозитарії глобальний сертифікат випуску цінних паперів згідно з отриманим свідоцтвом про реєстрацію випуску іменних цінних паперів у бездокументарній формі;

- узгодити з обраною емітентом депозитарною установою питання щодо надання нею послуг із забезпечення існування цінних паперів випуску у бездокументарній формі (переведення цінних паперів випуску у бездокументарну форму існування) та подальшого обслуговування рахунків у цінних паперах випуску на підставі договору, передбаченого цим Положенням.

У випадку емітента ВАТ «Хліб Києва»: за даним Центрального депозитарія цінних паперів, оприлюдненими на його офіційному сайті, реєстратором TOB «Міжрегіональний незалежний реєстратор» (код за ЄДР 34430894) 04.02.2014 за актом приймання-передавання № 790 до Центрального депозитарію цінних паперів були передані документи та інформація, що міститься у системі реєстру власників іменних цінних паперів емітента ВАТ «Хліб Києва» (код за ЄДР 33154039). свідоцтва про реєстрацію відповідного випуску цінних паперів № 526/1/07.

Розділ III Положення містить порядок депонування глобального сертифіката та проведення процедури переведення іменних цінних паперів у бездокументарну форму існування у Центральному депозитарії та депозитарних установах на підставі отриманого Центральним депозитарієм від реєстратора реєстру власників іменних цінних паперів цього випуску, складеного реєстратором, що здійснював ведення цього реєстру на дату закриття реєстру, та інформації, що міститься в облікових реєстрах власників цінних паперів та/або зведеному обліковому реєстрі власників цінних паперів цього випуску, отриманих Центральним депозитарієм відповідно до вимог Порядку передачі інформації, що міститься у системі реєстру власників іменних цінних паперів, до системи депозитарного обліку, затвердженим рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 18.04.2013 № 729, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30.04.2013 за № 704/23236.

Враховуючи все вище наведене, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що зважаючи на відсутність у емітента ВАТ «Хліб Києва» уповноважених органів емітента (виконавчого органу, наглядової ради, загальних зборів) проведення процедури забезпечення існування іменних цінних паперів у бездокументарній Формі цього емітента є неможливим.

Колегія суддів також вважає за необхідне зазначити, що згідно із статтею 22 Закону України «Про депозитарну систему України» для проведення загальних зборів акціонерного товариства реєстр власників іменних цінних паперів, складається станом на 24 годину за три робочих дні до дня проведення таких зборів у порядку, встановленому Комісією.

У разі якщо депозитарна установа є визначеною особою, що отримала розпорядження про надання реєстру власників іменних цінних паперів, вона дає Центральному депозитарію розпорядження про складення реєстру власників іменних цінних паперів відповідного емітента.

Центральний депозитарій складає реєстр власників іменних цінних паперів, облік яких відповідно до компетенції, встановленої цим Законом, здійснює Центральний депозитарій, та подає його депозитарній установі, з якою емітентом укладено договір про надання реєстру. Депозитарна установа після отримання реєстру власників іменних цінних паперів відповідно до договору надає емітенту реєстр власників іменних цінних паперів в установленому таким договором порядку з урахуванням вимог, визначених Комісією.

Однак, відповідно до Закону України «Про цінні папери та фондовий ринок» іменні емісійні цінні папери існують виключно в бездокументарній формі. Тобто, реєстр власників цінних паперів акціонерного товариства, який надає Центральний депозитарій, включає цінні папери лише бездокументарної форми існування. З наведеного вбачається, що оскільки цінні папери емітента ВАТ «Хліб Києва» існують в документарній формі, отримати реєстр власників цінних паперів ВАТ «Хліб Києва» неможливо.

Під час судового засідання, Комісія звертала особливу увагу суду на те, що рішення Комісії спрямоване на усунення порушень законодавства з боку емітента, що в подальшому надасть можливість існування випуску в межах правового поля та забезпечить права усіх акціонерів на належне управління діяльністю емітента ВАТ «Хліб Києва».

Крім того, Комісія наголошувала, що Позивач не довів наявність в нього порушеного права з боку Комісії. Право на участь в управлінні акціонерним товариством, про яке він зазначає у позові порушує не Комісія, а емітент ВАТ «Хліб Києва».

Судова колегія погоджується із доводами відповідача про те, що Позивач позбавлений права на участь в управлінні акціонерним товариством не через рішення Комісії, а у зв'язку з порушенням ВАТ «Хліб Києва» норм чинного законодавства, що стосуються забезпечення переведення випуску іменних цінних паперів товариства у бездокументарну форму та не приведенням діяльності акціонерного товариства відповідно до норм Закону України «Про акціонерні товариства».

Саме через бездіяльність ВАТ «Хліб Києва» акціонер товариства -АМО КЕПІТАЛ ПАРТНЕРС ЛТД - позбавлений прав, про які йдеться мова у позові.

Як вже було зазначено, згідно з ст. 7 Закону одним з основних завдань Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку є захист прав інвесторів шляхом застосування заходів щодо запобігання і припинення порушень законодавства на ринку цінних паперів, застосування санкцій за порушення законодавства у межах своїх повноважень.

Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку відповідно до покладених на неї завдань, зокрема розробляє і організовує виконання заходів, спрямованих на запобігання порушенням законодавства України про цінні папери.

Враховуючи те, що акціонерні товариства мали привести свою діяльність у відповідність до вимог п. 5 розд. XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про акціонерні товариства», колегія суддів погоджується із рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 28.11.2017 № 845 «Щодо врегулювання питання забезпечення обліку прав на цінні папери емітента ВАТ «Хліб Києва», оскільки в цьому випадку, вчинення дій, передбачених Положенням, у тому числі на підставі документів, що мають оформлюватись та подаватися емітентом ВАТ «Хліб Києва»,- за оформленням та поданням суб'єктом управління корпоративними правами територіальної громади міста Києва, що управляє часткою в статутному капіталі Товариства у розмірі 51 %, яка належить територіальній громаді міста Києва, стосується виключно суб'єктів, зазначених у цьому рішенні, і не може бути застосовано в будь - якому іншому випадку.

Зазначене рішення виключно надає можливість забезпечити облік прав на цінні папери випуску емітента ВАТ «Хліб Києва» (за результатом його переведення у бездокументарну форму існування) на рахунках у цінних паперах всіх (без винятку) власників, які були зареєстрованими особами в системі реєстру власників іменних цінних паперів на дату закриття реєстру, що в подальшому надасть можливість всім акціонерам цього товариства відповідно до законодавства реалізувати свої права на цінні папери, а також права за цінними паперами (права на участь у загальних зборах акціонерів, на отримання доходу, інші права, визначені законом та/або рішенням емітента).

Також зазначеним рішенням передбачено (після проведення загальних зборів та обрання уповноважених органів емітента) переукладання емітентом ВАТ «Хліб Києва» відповідних договорів та переоформлення глобального сертифікату.

Крім того, на переконання колегії суддів, вчинення дій, визначених оскаржуваним рішенням, на переведення випуску акцій ВАТ «Хліб Києва» в бездокументарну форму забезпечить облік прав власності на цінні напери акціонерів, у тому числі і Позивача.

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Оскаржуваним рішенням задоволено вимоги позивача якій вважає, що спірний акт порушує його право на участь в управлінні ВАТ «Хліб Києва», як акціонера, який є учасником цього товариства та володіє акціями в його статутному капіталі.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною 1 статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Захист прав, свобод або законних інтересів, серед іншого, можливий шляхом визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень або визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Отже, обов'язковою умовою надання судового захисту є наявність відповідного порушення суб'єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, обґрунтованим, стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення

Враховуючи положення вищевказаних норм до адміністративного суду вправі звернутись кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється, водночас відповідно до зазначених норм право особи на звернення до адміністративного обумовлено суб'єктивним уявленням особи про те, що її право чи законний інтерес потребує захисту, однак обов'язковою умовою здійснення такого захисту судом є наявність факту відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.

При цьому, неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану її суб'єктивних прав та обов'язків, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/ або виникнення додаткового обов'язку.

Натомість, на переконання колегії суддів, спірне рішення не змінює стан суб'єктивних прав позивача на управління ВАТ «Хліб Києва», його припинення чи неможливість реалізації та не призводить до виникнення у позивача будь-яких не передбачених чинним законодавством додаткових обов'язків. Скасування цього спірного рішення ніяким чином не призведе до виконання ВАТ «Хліб Києва» свого обов'язку скликати загальні збори акціонерів та забезпечити реалізацію права позивача на управління товариством шляхом його участі в цих загальних зборах. Також скасування цього рішення не впливає на право позивача, як акціонера, приймати участь в його управління через наглядову раду або правління цього товариства.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що правовим наслідком цього акту є усунення порушень на ринку цінних паперів та приведення у відповідність до законодавства діяльності емітента, оскільки приведення у відповідність форми випуску акцій акціонерного товариства є вимогою законодавства України.

Рішення відповідача стосується конкретного кола осіб у сфері публічно- правових відносин (Департаменту, ПАТ «Національний депозитарій України» та ВАТ «Хліб Києва») та є обов'язковим для цих осіб. Позивач не є суб'єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт, зазначений акт не породжує безпосередніх правових наслідків для позивача.

Відповідно до частини 2 статті 264 КАС України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб'єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт. Таке само правило має застосовуватись і до правових актів індивідуальної дії.

Зазначене підтверджується правовою позицією, викладеною Верховним Судом в ухвалі від 06.09. 2018 у справі № 9901/645/18.

Індивідуальні акти можуть бути оскаржені лише особами, безпосередні права, свободи чи охоронювані законом інтереси яких такими актами порушені.

Отже, враховуючи, що Позивач не є суб'єктом правовідносин, у яких буде застосовано спірний акт індивідуальної дії, та цей акт не впливає на його права та обов'язки, твердження Позивача щодо порушення його права на управління товариством при прийнятті цього акту, на думку суду, є помилковими.

Обов'язковість з'ясування судом, у зв'язку з прийняттям відповідного акта факту порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача зазначено у пункті 2 Роз'яснення Президії Вищого арбітражного суду України від 26.01.2000 № 02-5/35 «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов'язаних з визнанням недійсними актів державних чи інших органів». Якщо за результатами розгляду справи факту такого порушення не встановлено, у суду немає правових підстав для задоволення позову.

Корпоративні права акціонера щодо акціонерного товариства посвідчуються акціями цього товариства, які існують виключно в бездокументарній формі (частини перша та друга статті 20 Закону України «Про акціонерні товариства»). Кожною простою акцією акціонерного товариства її власнику - акціонеру надається однакова сукупність прав, включаючи права на участь в управлінні акціонерним товариством. Загальні збори є вищим органом акціонерного товариства (пункту 1 частини першої статті 25 та частина перша статті 32 Закону України «Про акціонерні товариства»).

Відновлення прав позивача є можливим лише після зміни форми акцій з документарної на бездокументарну.

Щодо «встановлення» спірним актом, на думку позивача, «особливого (не передбаченого чинним законодавством), порядку регулювання питань забезпечення обліку прав на цінні папери з метою захисту прав, які належать певному акціонеру», колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Судова колегія, надавши оцінку оспорюваному Акту встановила, що останній дублює норми пункту 1 розділу II Положення про забезпечення існування іменних цінних паперів у бездокументарній формі» від 22.01.2014 № 47, яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06.02.2014 за № 241/250018 та не містить будь - яких особливих дій чи положень, крім тих, які визначені вказаним Положенням. Прийняття відповідного рішення, опублікування його в установленому порядку, звернення в установленому порядку до Національної Комісії з цінних паперів та фондового ринку для заміни свідоцтва про реєстрацію випуску іменних цінних паперів, укладення договору про відкриття/обслуговування рахунків у цінних паперах з Центральним депозитарієм (у разі відсутності) та договору про відкриття/обслуговування рахунків у цінних паперах власників з обраною ним депозитарною установою, оформлення (депонування) у Центральному депозитарії глобального сертифікату випуску цінних паперів згідно з отриманим свідоцтвом про реєстрацію випуску іменних цінних паперів у бездокументарній формі. Спірний акт також містить вимоги до повідомлення про прийняття рішення, які чітко визначені вищевказаним Положенням.

Отже, будь яких інших положень або спеціального порядку спірний акт не містить.

Поряд з цим, згідно рішення Верховного Суду від 19.03.2018 справа № 9901/414/18, провадження № П/9901//414/18 завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи у публічно-правових відносинах, причому, захист прав, свобод та інтересів особи є похідним, тобто, передбачає наявність встановленого судом факту їх порушення. Визнання протиправною бездіяльності суб'єкта владних повноважень та зобов'язання вчинити певні дії можливе лише у разі, якщо такий суб'єкт повинен був вчинити такі дії (або прийняти відповідне рішення) згідно з законодавством і, невчинення цих дій (неприйняття рішення) порушує права позивача.

Таким чином, з оскаржуваного рішення слідує, що останнє є актом індивідуальної дії, оскільки цим рішенням встановлено права та обов'язки для третьої особи - ВАТ «Хліб Києва».

Суд першої інстанції вірно вказав, що акціонерне товариство може захищати свої безпосередні права чи охоронювані законом інтереси шляхом звернення до суду у випадку їх порушення, оспорювання чи невизнання самими акціонерами товариства, учасниками якого вони є, органами чи іншими акціонерами цього товариства.

В той же час, права та інтереси фізичної особи - акціонера акціонерного товариства в аспекті господарських правовідносин, на які вказує позивач, не є тотожними правам та інтересам акціонерного товариства у спірних правовідносинах, відтак права та інтереси позивача спірним рішенням не порушено, оскільки останнє не встановлює для нього жодних прав та обов'язків.

З огляду на сукупність встановлених під час судового розгляду справи по суті обставин, суд апеляційної інстанції дійшов до висновку, що судом першої інстанції було неповно встановлено обставини та порушено норми матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи в цілому.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційні скарги Департаменту комунальної власності м. Києві виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 жовтня 2018 року - скасувати, та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог АМО КЕПІТАЛ ПАРТНЕРС ЛТД (AMO CAPITAL PARTNERS LTD) - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття. Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді Н.В. Безименна

А.Ю. Кучма