Справа № 855/40/19
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2019-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/40/19
УХВАЛА

14 лютого 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: судді-доповідача Вівдиченко Т.Р., суддів Ганечко О.М. та Кузьмишиної О.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про скасування постанови Центральної виборчої комісії,-

ВСТАНОВИВ:

13 лютого 2019 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про визнання незаконним та скасування рішення Центральної виборчої комісії про реєстрацію ОСОБА_3 кандидатом на пост Президента України.

Перевіривши подану позовну заяву, колегія суддів дійшла висновку про необхідність залишення її без розгляду, з наступних підстав.

Верховна Рада України постановою від 26.11.2018 р. №2631-VIII призначила чергові вибори Президента України на 31.03.2019 р.

Постановою від 27.12.2018 р. №253 Центральна виборча комісія оголосила з 31 грудня 2018 року початок виборчого процесу з чергових виборів Президента України 31 березня 2019 року.

Відповідно до ч. 3 ст 13 Закону України "Про вибори Президента України" від 05.03.1999 р. № 474-XIV, рішення виборчих комісій, а також рішення органів виконавчої влади, що стосуються реалізації виборцями права голосу на виборах, доводяться ними до відома громадян через друковані засоби масової інформації або, у разі неможливості, оприлюднюються в інший спосіб. Усі рішення Центральної виборчої комісії невідкладно, а окружних виборчих комісій, які стосуються виборчого процесу, невідкладно після надходження до Центральної виборчої комісії оприлюднюються на офіційному веб-сайті Центральної виборчої комісії.

Згідно ч. 5 ст. 4 Закону України "Про Центральну виборчу комісію" від 30.06.2004 р., № 1932-IV, рішення та інша інформація про діяльність Комісії оприлюднюються у випадках, порядку та строки, встановлені Законом України "Про доступ до публічної інформації" та іншими законами. Комісія надає інформацію за запитами відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Відповідно до інформації із офіційного веб-сайту Центральної виборчої комісії, постановою Центральної виборчої комісії від 15 січня 2019 р. № 62, ОСОБА_3, зареєстрований кандидатом на пост Президента України на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року.

Згідно ст. 99 Закону України "Про вибори Президента України", рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, членів цих комісій, органів виконавчої влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, засобів масової інформації, підприємств, установ, організацій, їхніх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації, кандидатів на пост Президента України, їхніх довірених осіб, партій - суб'єктів виборчого процесу, їхніх посадових осіб та уповноважених осіб, офіційних спостерігачів, що порушують законодавство про вибори, можуть бути оскаржені до суду в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Порядок розгляду даної категорії справ регулюється нормами Глави 11 § 2 Кодексу адміністративного судочинства України "Розгляд окремих категорій термінових адміністративних справ".

В силу ч.1 ст. 273 КАС України, право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб'єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб'єкти ініціювання референдуму.

Частиною 3 ст.273 КАС України передбачено, що рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Частиною 6 ст.273 КАС України визначено, що позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п'ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Зі змісту позовної заяви ОСОБА_2 вбачається, що він оскаржує постанову Центральної виборчої комісії від 15 січня 2019 р. № 62 «Про реєстрацію кандидата на пост Президента України ОСОБА_3 на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року».

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 273 КАС України, п'ятиденний строк звернення до суду із позовом про оскарження такого рішення виборчої комісії повинен обраховуватися з 00:00 годин 16.01.2019 року.

Відповідно до штемпелю відділу поштового зв'язку, позивачем 11 лютого 2019 року до Шостого апеляційного адміністративного суду направлено позовну заяву, що зареєстрована у Шостому апеляційному адміністративному суді 13 лютого 2019 року.

Згідно ч. 1 - 3 ст. 270 КАС України, на обчислення строків, встановлених статтями 273 - 277, 280 - 283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Останнім днем строку, який має закінчитися з настанням певної події, є день, що передує дню вказаної події.

Частина 5 ст. 270 КАС України містить імперативну норму, відповідно до якої, днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Таким чином, враховуючи вищенаведені обставини, зокрема те, що оскаржувану постанову прийнято відповідачем 15 січня 2019 року, а позовну заяву подано до суду 13 лютого 2019 року, тобто, поза межами встановленого процесуальним законом п'ятиденного строку (останнім днем оскарження постанови Центральної виборчої комісії є 20 січня 2019 року), колегія суддів дійшла висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, на підставі ч. 5 ст. 270 КАС України.

Також, колегія суддів зауважує, що частиною 5 ст. 270 КАС України визначено, що строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено.

Згідно п. 8.1.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 15 від 01.11.2013 року "Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом", важливим елементом цих строків є момент їх початку, який визначається днем прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності. Це перша відмінність строку звернення до суду щодо вирішення виборчих спорів від строку звернення до суду в інших спорах адміністративної юрисдикції, в яких, як правило, цей строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, у виборчих спорах немає необхідності з'ясування обставин щодо дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Таке правове становище дозволяє чітко визначити початок строку звернення до суду для вирішення виборчих спорів, який не залежить від суб'єктивного сприйняття позивачем моменту порушення його права чи інтересу.

Разом з цим, законодавцем не передбачено можливість поновлення пропущеного п'ятиденного строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів зауважує, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Також, колегія суддів звертає увагу, що, відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Згідно п. 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України",право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи вищевказане, колегія суддів дійшла висновку, що, оскільки, позовна заява ОСОБА_2 подана до суду з пропуском встановленого процесуальним законом п'ятиденного строку звернення до суду та з огляду на швидкоплинність виборчого процесу, остання підлягає залишенню без розгляду.

Згідно п.15.5 Перехідних положень КАС України, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

На підставі вищевикладеного та керуючись 243, 248, 270, 271, 273, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про скасування постанови Центральної виборчої комісії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду через Шостий апеляційний адміністративний суд у дводенний строк у порядку, встановленому ч. 2 ст. 278 КАС України.

Суддя-доповідач Судді Вівдиченко Т.Р. Ганечко О.М. Кузьмишина О.М.