Справа № 826/13560/16
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2019-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

15 лютого 2019 року № 826/13560/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОбслуговуючого кооперативу "ІДЕЯ"
до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області
провизнання протиправними і скасування постанови та приписів
встановив:

Обслуговуючий кооператив "ІДЕЯ" звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, в якому просив визнати протиправними та скасувати:

- постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 01.08.2016 року №3-0108/4-10/10-58/0108/09/01 про накладення штрафу на ОК "ІДЕЯ" () за правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №C-1907/1 про усунення порушення ОК "ІДЕЯ" ();

- припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №C-1907/4 про зупинення виконання будівельних робіт ОК "ІДЕЯ" ().

Заявлені вимоги мотивовані тим, що уповноваженою особою відповідача проведено перевірку будівництва будинку на земельній ділянці, що розташована на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області де замовником будівництва є Обслуговуючий кооператив "ІДЕЯ", з допущенням порушень вимог законодавства. Водночас, оскаржувані приписи та постанова відповідача, які складені після проведення означеної перевірки, за твердженням позивача, є необґрунтованими і безпідставними, прийнятими із порушенням вимог закону.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.10.2016 року суддею Абловим Є.В. відкрито провадження у справі №826/13560/16 та призначено справу до розгляду.

За клопотанням позивача від 05.09.2017 року про заміну первинного відповідача належним відповідачем у справі №826/13560/16, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.11.2017 року №826/13560/16 залучено до участі у справі Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Відповідно до розпорядження керівника апарату суду №5544 від 10.10.2017 року справу №826/13560/16 передано на повторний автоматичний розподіл.

Відповідно до протоколу автоматичного розподілу справ між суддями для розгляду справи №826/13560/16 визначено суддю Власенкову О.О.

13.11.2017 року суддею Власенковою О.О. справу №826/13560/16 прийнято до провадження та призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

23.02.2018 року закінчено підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.

В зв'язку з набранням чинності з 15.12.2017 року Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017 року, справа №826/13560/16 розглядалась суддею Власенковою О.О. одноособово.

Розпорядженням керівника апарату суду №1132 від 08.06.2018 року справа №826/13560/16 передана на повторний автоматичний розподіл між суддями.

Протоколом автоматичного розподілу справ між суддями від 11.06.2018 року для розгляду справи №826/13560/16 визначено суддю Шейко Т.І.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.06.2018 року суддею Шейко Т.І. справу №826/13560/16 прийнято до свого провадження та призначено до розгляду по суті.

В судовому засіданні представники позивача підтримали заявлені вимоги та просили задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не прибув та подав заперечення на адміністративний позов, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на викладені у запереченні обставини обставини.

Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, враховуючи думку сторін та заявлене клопотання, ухвалив подальший розгляд справи продовжити в порядку письмового провадження.

Вирішуючи спір суд виходив з наступного.

Як вбачається із матеріалів справи, у період з 13.07.2016 року по 19.07.2016 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (надалі - Департамент) на підставі звернення ОСОБА_1, що надійшло до Департаменту від Національного антикорупційного бюро України вх. №10/10-0807/07 від 08.07.2016 року, направлення на проведення позапланової перевірки від 08.07.2016 року №512.16/03 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил об'єкту будівництва "Будівництво садового будинку, господарських будівель і споруд. Київська обл., Бориспільський район, територія Гнідинської сільської ради", де замовником будівництва є Обслуговуюючий кооператив "ІДЕЯ" (надалі - ОК "ІДЕЯ") та який розташований на земельних ділянках за кадастровими номерами №:04:005:0101 та №:04:005:0100 (цільове призначення - для індивідуального садівництва).

За результатами зазначеної перевірки встановлено, що на вказаних земельних ділянках, які належать ОК "ІДЕЯ" на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 20.03.2015 року, зареєстрованого в реєстрі за №227, витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 30.03.2015 року, індексний номер 35665874 та договору купівлі-продажу земельної ділянки від 05.10.2015 року, зареєстрованого в реєстрі за №885, витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 05.10.2015 року, індексний номер 45081747, на момент проведення перевірки виконуються будівельні роботи з будівництва п'ятиповерхового будинку.

Містобудівні умови та обмеження з будівництва садового будинку, господарських будівель і споруд, видані відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА від 19.10.2015 року за №57. Декларація про початок виконання будівельних робіт з будівництва садового будинку, господарських будівель і споруд зареєстрована Департаментом від 02.11.2015 року за №КС30.

Затверджена проектна документація на будівництво садового будинку, господарських будівель та споруд на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району, Київської області розроблена ТОВ "Аспера проект" під керівництвом головного архітектора проекту Дачковського Ю.В. Будинок має такі техніко-економічні показники: площа ділянки - 0,25 га; площа забудови - 504,5 кв.м; загальна площа будинку - 2028,54 кв. м.

Відповідальний за здійснення авторського нагляду, головний архітектор проекту Дачковський Ю.В., кваліфікаційний сертифікат серії АА №000228, наказ про призначення від 27.10.2015 року №20-Пі.

Технічний нагляд здійснює інженер з технічного нагляду Бублій В.М., кваліфікаційний сертифікат серії АТ №004176.

Генеральна підрядна організація - ТОВ "УБК ВЕРТИКАЛЬ".

Декларація про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності зареєстрована Департаментом від 29.03.2016 року за №КС46.

Під час перевірки встановлено, що генеральним проектувальником ТОВ "Аспера проект" проектна документація розроблена з відхиленням від містобудівних умов та обмежень від 19.10.2015 року за №57, а саме: - пунктом 1 передбачена гранично допустима висота будівлі 16,1 м, тоді як відповідно до наданої проектної документації стадія "П" аркуш 12 Фасад в осях 1-13 висота будівлі становить більше 18,0 м; - пунктом 10 передбачено будівництво підвалу, цокольного поверху, 3 поверхів, мансарди та горища, тоді як проектною документацією запроектовано влаштування п'яти поверхів (архітектурно-планувальні та будівельні рішення пункту 5); пунктом 10 передбачено будівельний об'єм будівлі 6458,0 куб. м. Тоді як проектною документацією запроектовано будівельний об'єм будівлі 9965,0 куб. м. Вказаними діями порушено пункт 4.1; пункт 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" та статтю 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Також встановлено, що в порушення пункту 2.5 ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення" у цокольному поверсі запроектовано розміщення житлових приміщень (стадія "П", аркуш 2 3 План цокольного поверху на відм. -2,800; Експлікація приміщень цокольного поверху).

Враховуючи викладене, на земельній ділянці, що не відведена для цієї мети, генеральним підрядником ТОВ "УБК ВЕРТИКАЛЬ", з відхиленням від містобудівної документації, самовільно виконуються будівельні роботи з будівництва п'ятиповерхового будинку, оскільки відповідно до пункту В.9 Додатку В (обов'язковий) ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення" при визначенні поверховості надземної частини будинку до кількості поверхів включають усі надземні поверхи (включаючи мансардний), у тому числі технічний і цокольний, якщо верх його перекриття знаходиться вище середньої планувальної позначки землі не менше ніж на 2 м, (відповідно до проектної документації стадія "П", аркуш 12 Фасад в осях 1-13 верх перекриття цокольного поверху знаходиться вище планувальної позначки землі на 2,3 м). Зазначеними діями порушено статті 26, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Встановлено, що на об'єкті будівництва відсутня виконавча документація, чим генеральним підрядником ТОВ "УБК ВЕРТИКАЛЬ" порушено пункт 1.17 ДБН А.3.1-5-2009 "Організація будівельного виробництва". Крім того, в порушення пункту 3.3.3 ДБН А.3.1-5-2009 "Організація будівельного виробництва" генеральним підрядником ТОВ "УБК ВЕРТИКАЛЬ" не розроблено ПВР для визначення технології та організації будівництва на об'єкті.

Також встановлено, що замовником будівництва ОК "ІДЕЯ" у зареєстрованій декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності від 29.03.2016 року за №КС46, з будівництва садового будинку, господарських будівель та споруд наведено недостовірні дані, а саме: - в пункті 17 та пункті 19 декларації, де зазначено, що на об'єкті виконано всі передбачені проектною документацією згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами роботи, роботи з оздоблення фасадів та благоустрою території, оскільки на момент перевірки виконуються роботи з внутрішнього та зовнішнього оздоблення, відсутні зовнішні двері та вікна, виконуються роботи з благоустрою прилеглої території, не завершені роботи з влаштування покрівлі, чим порушено частину десяту статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Як зауважено відповідачем у запереченні на адміністративний позов, перевірка проведена у присутності представника ОК "ІДЕЯ", його керівника Задорецького Є.В. Під час виїзду на об'єкт будівництва зазначеним представником часткового були надані документи щодо об'єкту будівництва, а саме: копії договорів купівлі-продажу земельної ділянки від 20.03.2015 року №227 та від 05.10.2015 року №885, копія містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 19.10.2015 року за №57. Також для огляду та здійснення фотофіксації посадовій особі Департаменту надавалась проектна документація на об'єкт будівництва.

Виявлені порушення зафіксовано у акті перевірки від 19.07.2016 року з їх підтвердженням матеріалами фотофіксації.

Про встановлені порушення складено протокол від 19.07.2016 року №3-Л-З-1907/1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з визначенням норми, якою передбачено відповідальність за виявлене правопорушення (абзац четвертий пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", у відповідності до якої суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятних в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації об'єктів III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат).

Зазначений протокол містив інформацію про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (01.08.2016 року у приміщенні Департаменту за адресою: м. Київ, бульв. Лесі України, 26 о 16:00).

Водночас, за результатами проведеної перевірки посадовою особою Департаменту винесено припис від 19.07.2016 року №С-1907/4 з вимогою зупинити виконання будівельних робіт з будівництва п'ятиповерхового будинку на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області з 27.07.2016 року та припис від 19.07.2016 року №1907/1 з вимогою усунути виявлені порушення у строк до 19.09.2016 року відповідно до чинного законодавства та у цей же строк повідомити Департамент про виконання вимог зазначеного припису.

Акт, протокол та приписи від 19.07.2016 року, як зазначено відповідачем, було запропоновано для підпису керівнику ОК "ІДЕЯ" Задорецькому Є.В., однак останній від підписання та отримання зазначених документів відмовився, про що зроблено відповідні записи в них.

Вказані документи надіслані позивачу цінним листом з описом вкладення та повідомленням про вручення 27.07.2016 року (ідентифікатор поштового відправлення №614) та станом на час подання відповідачем заперечення на адміністративний позов, позивачем не отримані.

Відповідач наголосив на тому, що згідно абзаців третього, шостого пункту 2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 року №735) у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудуванням рекомендованим листом з повідомленням.

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб'єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб'єктом містобудування.

01.08.2016 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Управління нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Трохименком А.О. розглянуто матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акт перевірки від 19.07.2016 року, припис №С-1907/1, припис №С-1907/4, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №3-Д-З-1907/1 та матеріали фотофіксації, та визнано винним позивача у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом четвертим пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", у відповідності до якої суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об'єктів будівництва не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації об'єктів III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат, та накладено штраф у сумі 130500,00 грн., про що винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 01.08.2016 року №З-0108/4-10/10-58/0108/09/01.

Попри це, згідно викладеного у позовній заяві, позивач стверджував, що 16.08.2016 року ним була отримана лише постанова №З-0108/4-10/10-58/0108/09/01, зі змісту якої йому стало відомо про наявність протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №3-Л-З-1907/1, припису про зупинення виконання будівельних робіт №С-1907/4, припису про усунення порушень №С-1907/1 та матеріалів фотофіксації.

Відповідно, отримавши 16.08.2016 року постанову відповідача №З-0108/4-10/10-58/0108/09/01, як зазначає позивач, він також дізнався, що 01.08.2016 року відповідачем вже було розглянуто справу позивача та прийнято вказану постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою визнано ОК "ІДЕЯ" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом четвертим пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 130500,00 грн.

Про необґрунтованість і безпідставність висновків постанови про накладення штрафу, яка прийнята із порушенням вимог закону, на думку позивача, свідчить наступне.

19.07.2016 року за адресою Київська область, територія Гнідинської сільської ради на територію садового будинку, що розташований на земельних ділянках за кадастровими номерами №:04:005:0101 та №:04:005:0100, забудовником якого є позивач, за твердженням останнього з'явилась невстановлена особа, представившись представником відповідача з позаплановою перевіркою.

Позивач зауважив, що без пред'явлення службового посвідчення вказаним вище представником відповідача було надано повідомлення щодо проведення позапланової перевірки ОК "ІДЕЯ" з проханням надати необхідний перелік документів. Вимогу позивача надати направлення на проведення позапланової перевірки представник відповідача виконати відмовився.

Перевіряючому повідомлено, що запитувані документи на момент перевірки надати для ознайомлення не представляється можливим у зв'язку із закінченням будівництва та здачею будинку в експлуатацію. Також, представникові відповідача повідомлялось, що позивачем подано декларацію про готовність до експлуатації об'єкту, яка зареєстрована відповідачем 29.03.2016 року за №КС46.

Оглянувши ззовні будинок та прилеглу територію, без вимоги надати будь-які документи перевіряючий покинув територію будинку без жодних пояснень і лише 16.08.2016 року, як зазначено вище, на адресу позивача надійшов лист з постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Стосовно порушення відповідачем процедури проведення перевірки, позивач послався, зокрема, на пункт 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (надалі - Порядок №553), за яким під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки, чого уповноваженою особою відповідача зроблено не було.

Відносно постанови відповідача від 01.08.2016 року №З-0108/4-10/10-58/0108/09/01 позивач вказав, що вона складена за порушення ОК "ІДЕЯ" частини десятої статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а саме за внесення недостовірних відомостей в пункт 17 та пункт 19 декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності від 29.03.2016 року за №КС46.

Однак, станом на 19.07.2016 року по будинку, замовником якого виступає ОК "ІДЕЯ", проводились роботи з облаштування фасаду благоустрою території, а також роботи по усуненню прихованих недоліків, які були виявлені позивачем після подання до відповідача декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

03.05.2016 року представниками ОК "ІДЕЯ" та генеральною підрядною організацією ТОВ "УБК ВЕРТИКАЛЬ" проведено огляд побудованого будинку та складено дефектний акт про виявлення прихованих недоліків, а саме: - в одному із кутів будинку часткового протікає дах; - пошкоджено 27 вікон; - пошкоджено полотно вхідних дверей.

06.05.2016 року за вих. №7 ОК "ІДЕЯ" направив до ТОВ "УБК ВЕРТИКАЛЬ" лист щодо усунення прихованих недоліків будівництва на об'єкті ОК "ІДЕЯ" з перерахуванням прихованих недоліків та строками їх усунення, а саме: - частково замінити покриття даху в місці його протікання - 350 кв. м; - частково замінити вікна по будинку - 27 шт.; - замінити вхідні двері (передбачити встановлення металевих вхідних дверей).

Додатково вказаним листом, як зазначив позивач, поставлено строки ТОВ "УБК ВЕРТИКАЛЬ" щодо виконання фасадних робіт та робіт по благоустрою території, так як на момент подачі декларації про готовність до експлуатації об'єкта, були несприятливі погодні умови, про що до вищевказаної декларації позивач вніс відповідний запис.

Позивач зазначив, що виявити та усунути наведені недоліки перед поданням декларації про готовність до експлуатації об'єкта не представлялось можливим, так як вони проявились через деякий час після їх монтажу по будинку.

Таким чином, оскаржувана постанова відповідача від 01.08.2016 року №З-0108/4-10/10-58/0108/09/01, на думку позивача, є безпідставною та підлягає скасуванню, оскільки встановлені у постанові порушення вимог містобудівного законодавства не відповідають дійсності, тому що позивач не міг передбачити виникнення прихованих недоліків та був змушений усувати їх після виявлення.

Посилаючись на абзац четвертий пункту 12, пункт 18, абзац перший пункту 19 Порядку №553, позивач вказав, що його не було ознайомлено із жодним результатом проведеної перевірки від 19.07.2016 року, не запропоновано підписати та не надано складений відповідачем акт перевірки від 19.07.2016 року, не надано примірник припису про усунення порушень №С-1907/1 та примірник припису про зупинення виконання будівельних робіт №С-1907/4, а отже своїми діями відповідач безпідставно позбавив позивача в наданні будь-яких пояснень, документів щодо проведення будь-яких робіт станом на 19.07.2016 року по будинку, що розташований на земельних ділянках за кадастровими номерами №:04:005:0101 та №:04:005:0100.

Відповідно, за захистом своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного.

Встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI (надалі - Закон №3038-VI).

Відповідно до абзацу п'ятого частини першої статті 4 Закону №3038-VI об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Згідно частини другої статті 4 Закону №3038-VI cуб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

За приписами частини першої статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно підпунктів 1, 2 та 3 пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень (пункт 3 Порядку №553).

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають службові посвідчення встановленого зразка, форма якого затверджується Мінрегіоном, а також особистий штамп із зазначенням номера і найменування органу державного архітектурно-будівельного контролю, який вони представляють (пункт 4 Порядку №553).

Згідно приписів пункту 5 та пункту 7 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки визначені частиною четвертою статті 41 Закону №3038-VI, положення якої також кореспондуються з пунктом 11 Порядку №553, зокрема, передбачено право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

У відповідності до пункту 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

За приписами пунктів 13 та 14 Порядку №553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пунктів 16-23 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Органи державного архітектурно-будівельного контролю ведуть облік справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та контролюють виконання приписів і постанов про накладення штрафів.

В заяві про зміну (доповнення) підстав адміністративного позову від 21.12.2016 року позивач вказав, зокрема, що відповідачем не було дотримано вищенаведених приписів Порядку №553, а саме його пункту 7, пункту 9, пунктів 12, 13, 18, 19 та 21, оскільки позивач не був попереджений про проведення перевірки, не був присутнім при складанні акту перевірки, не ознайомлювався з ним, не мав можливості надавати свої пояснення та/або заперечення на нього, надавати відповідні документи та матеріали для належного та повного розгляду цієї справи та винесення обґрунтованої постанови відповідачем, у тому числі позивач був позбавлений можливості бути присутнім під час розгляду справи за результатами перевірки та прийнятті оскаржуваної постанови про накладення штрафу від 01.08.2016 року. Також, позивачеві не було надано відповідного акту перевірки та оскаржуваних приписів, зазначених в постанові про накладення штрафу від 01.08.2016 року.

Разом з тим, позивач додатково зазначив, що зі змісту оскаржуваної постанови відповідача випливає, що посадовою особою відповідача майже через чотири місяці з моменту реєстрації декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності від 29.03.2016 року за №КС46, фактично було проведено перевірку достовірності даних, наведених в декларації позивача про готовність об'єкта до експлуатації, що є порушенням положень пункту 7 Порядку №553, яким, зокрема, передбачено таку підставу для проведення позапланової перевірки, як необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

В підтвердження своєї позиції позивач підкреслив вимоги частини десятої статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", в порушення якої відповідачем винесено оскаржувану у даній справі постанову по відношенню до позивача, а саме що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Тобто наведене, на думку позивача, підтверджує ту обставину, що підставами перевірки була саме необхідність перевірки достовірності даних, наведених позивачем у декларації про готовність об'єкта до експлуатації і строки проведення якої станом на дату початку перевірки позивача відповідачем безпідставно пропущенні. Водночас, позивач зазначив, що з постанови про накладення штрафу від 01.08.2016 року не вбачається, яка саме з наведених в пункті 7 Порядку №553 підстав для проведення позапланової перевірки, слугувала підставою для проведення перевірки позивача.

Обґрунтовуючи свою позицію, позивач послався на положення статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року №877-V (надалі - Закон №877-V), згідно якої зокрема під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення державного нагляду (контролю).

Оскільки відповідач фактично не повідомив позивача про питання, які підлягали перевірці, на думку позивача вказане свідчить про відсутність підстав для проведення відповідачем перевірки позивача.

Також, посилаючись на пункт 22 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №461 (надалі - Порядок №461), позивач зазначив, що у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовнику (його уповноваженій особі) протягом одного робочого дня з дня такого виявлення, проте відповідач не повідомив про це позивача у встановлені законодавством строки.

Однак, суд зауважує, що у відповідності до частини другої статті 2 Закону №877-V (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів, у тому числі державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду). Поширення дії даного Закону на органи державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) мало місце лише з 01.01.2017 року, згідно із Законом України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 03.11.2016 року №1726-VIII, про що власне також зазначено відповідачем у додаткових запереченнях, а тому суд не бере до уваги посилання відповідача на положення Закону №877-V, оскільки приписи останнього не застосовуються до спірних правовідносин.

Щодо положень Порядку №461, то слід зазначити, що останній, відповідно до його пункту 1, визначає механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, а пункт 22, на який посилається позивач, стосується процедури реєстрації декларації. У той же час, у даній справі предметом оскарження є, зокрема, постанова Департаменту від 01.08.2016 року №3-0108/4-10/10-58/0108/09/01 про накладення штрафу на ОК "ІДЕЯ" за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а отже з'ясуванню підлягає наявність обґрунтованих підстав та правомірність винесення останньої відповідачем на момент виникнення спірних правовідносин, тобто станом на час проведення позапланової перевірки об'єкта позивача поза контекстом відповідних декларативних процедур.

Також, суд не може взяти до уваги твердження позивача про порушення відповідачем, під час здійснення позапланової перевірки об'єкта позивача, вимог пункту 7 та пункту 9 Порядку №553, якими зокрема передбачено обов'язок пред'явлення службового посвідчення та направлення на проведення позапланової перевірки посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, а також здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, оскільки, як зазначено відповідачем у запереченні на адміністративний позов, перевірка була проведена у присутності представника, керівника ОК "ІДЕЯ" Задорецького Є.В., яким власне і були частково надані документи щодо об'єкту будівництва.

Враховуючи правову позицію Верховного Суду України, викладену у постанові від 24.12.2010 року №21-25а-10, посилання на яку також міститься в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 25.11.2015 року №К/800/15598/15 (справа №810/5423/14), про що підкреслено відповідачем, суб'єкт господарювання, який вважає порушеним порядок та підстави проведення перевірки щодо нього, має захищати свої права шляхом недопуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки; якщо ж допуск до проведення перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень. Оскільки факт допуску до огляду об'єкта будівництва посадової особи відповідача позивачем не заперечується, то в даній справі предметом розгляду є лише суть виявлених правопорушень та, відповідно, правомірність прийняття оскаржуваних рішень відповідача.

Так, з наявного у матеріалах справи направлення на проведення позапланової перевірки від 08.07.2016 року №512.16/03 убачається, що Департаментом відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.10.2011 року №553, на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 року №976 та звернення Національного антикорупційного бюро України від 08.07.2016 року вх. №10/10-0807/7 було направлено головних інспекторів будівельного нагляду Департаменту Трохименко А.О. та Логунова В.В. для здійснення позапланової перевірки об'єкта будівництва позивача, зі строком дії направлення з 13.07.2016 року по 19.07.2016 року.

У той же час, вищевказане звернення Національного антикорупційного бюро України, згідно його змісту, мотивоване повідомленням ОСОБА_1 щодо зловживання владою або службовим становищем при здійсненні будівельних робіт та вирубці лісу, яка просила провести перевірку додержання вимог чинного законодавства України при здійсненні будівельних робіт та вирубці лісу на земельних ділянках, які знаходяться на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області.

Оскільки за пунктом 7 Порядку №553 однією з підстав для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства, на думку суду при винесенні зазначеного раніше направлення на проведення позапланової перевірки від 08.07.2016 року №512.16/03, відповідач діяв у відповідності з нормами законодавства.

Також, згідно підпункту 4 пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Таким чином перевірка, у тому числі, проектної та іншої документації позивача, а отже і обставини, які були встановлені уповноваженою особою відповідача при здійсненні позапланової перевірки об'єкта будівництва позивача, викладені в акті перевірки від 19.07.2016 року, згідно вказаного вище пункту Порядку №553, відповідно могли бути предметом перевірки при здійсненні позапланового заходу відповідачем.

Попри це, суд звертає увагу на наступне.

За пунктом 2 частини четвертої статті 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону, а згідно підпунктів "а" та "б" пункту 3 частини четвертої вказаної статті Закону - видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У відповідності до вже процитованих пунктів 16, 18 та 21 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

За раніше наведеними приписами пункту 13 Порядку №553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема: за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

В свою чергу, пунктом 14 Порядку №553 встановлено обов'язок суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у тому числі подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно пункту 15 Порядку №553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

Отже, вище наведені положення Закону №3038-VI містять вказівку на те, що відповідні протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та обов'язкові для виконання приписи посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають право складати саме під час перевірки.

Водночас, в приписах Порядку №553 вказано, зокрема стосовно акту перевірки, що останній складається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідним направленням на проведення позапланової перевірки встановлюються граничні терміни проведення перевірки, яка за пунктом 7 Порядку №553 не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжена за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Тобто, зазначеними нормами встановлено, що протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та обов'язкові для виконання приписи мають бути складені уповноваженою на те особою органу державного архітектурно-будівельного контролю в межах відповідних граничних термінів та за результатами проведеної перевірки.

Акт перевірки, протокол та приписи стосовно об'єкта будівництва позивача, як убачається із матеріалів справи, складені за формою у відповідності до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 року №240 (в редакції наказу від 12.03.2016 року №58).

Згідно акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.07.2016 року, який складено посадовою особою відповідача Трохименком А.О. за результатами проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил об'єкта будівництва позивача, у даному документі майже всі графи та поля заповнені друкованим способом, у тому числі ініціали та прізвище керівника ОК "ІДЕЯ", який за твердженням відповідача був присутнім під час здійснення перевірки та частково надав відповідні документи. В акті, навпроти ініціалів та прізвища останнього, в графі "Присутні" та "Примірник акта отримав", де зокрема дата зазначена друкованим способом, в полях "підпис" міститься помітка ручкою "Відмовлено".

В полі "місце складання акта" вказано "територія Гнідинської сільської ради Бориспільського району".

В графі "Зауваження щодо здійснення перевірки" міститься прочерк про їх відсутність.

В графі "Примірник акта надіслано поштою", в полі "оператор поштового зв'язку, дата і номер поштового відправлення" лише міститься запис ручкою "Укрпошта".

На дані обставини стосовно друкованого способу зазначення відомостей в акті перевірки від 19.07.2016 року звертає увагу позивач у поясненнях по справі від 05.07.2017 року.

Слід зазначити, що вказане вище також стосується і протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.07.2016 року №3-Л-З-1907/1, де більшість полів відповідних граф також заповнена у друкований спосіб та зазначено, що останній складено 19.07.2016 року на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району, а також припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.07.2016 року №С-1907/1 та припису від 19.07.2016 року №С-1907/4 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, з аналогічними відомостями стосовно дати та місця їх складання і відмови представника позивача від їх підписання та отримання.

При цьому, в протоколі від 19.07.2016 року №3-Л-З-1907/1 в графі "Другий примірник протоколу отримав" в полі "у разі відмови особи від отримання протоколу робиться відмітка" міститься запис ручкою "Відмовлено. "Укрпошта". від 27.07.2016р."

У приписах від 19.07.2016 року №С-1907/1 та №С-1907/4 в графах "Примірник припису надіслано поштою" в полях "оператор поштового зв'язку, дата і номер поштового відправлення" містяться записи ручкою "Укрпошта" та "Укрпошта". від 27.07.2016р." відповідно.

Відповідач стверджує, що вказані документи направлені позивачу цінним листом за №614.

З опису вкладення ф. 107 слідує, що вказаний лист містив акт перевірки від 19.07.2016 року, припис №С-1907/1, припис №С-1907/4 та протокол №3-Л-З-1907/1 загальною кількістю предметів в 4 аркуші.

Разом з тим, з наявної в матеріалах справи кількості завірених копій означених документів вбачається, що акт від 19.07.2016 року - на двох аркушах; матеріали фотофіксації, що були додатками до акту - на одному аркуші; протокол від 19.07.2016 року №3-Л-З-1907/1 - на двох аркушах; припис від 19.07.2016 року №С-1907/1 - на одному аркуші; припис від 19.07.2016 року №С-1907/4 - на двох аркушах. Разом - 8 аркушів.

Таким чином, за наведеного в сукупності, неможливо встановити напевно, що відповідні документи, частина з яких є предметом оскарження в даній адміністративній справі, складені саме на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району за результатами перевірки об'єкта будівництва позивача, представник якого, керівник ОК "ІДЕЯ" Задорецький Є.В., за твердженням відповідча був присутній під час її проведення, та що останньому надавалися дані документи для ознайомлення та підписання і який відмовився від підпису і надання будь-яких пояснень чи зауважень. За аналогією, відсутні і підстави стверджувати, що позивачу було достеменно відомо про час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, повідомлення про яке містилося у протоколі від 19.07.2016 року №3-Л-З-1907/1.

Попри це, відсутні підстави для ствердження протилежного.

Суд вважає за доцільне з'ясувати правомірність винесення оскаржуваних рішень відповідача саме в контексті суті виявлених порушень.

У заяві про зміну (доповнення) підстав адміністративного позову від 09.03.2017 року позивач в підтвердження допущення відповідачем порушень при винесенні оскаржуваної постанови, а саме порушення вимог пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", наголосив на тому, що станом на день винесення відповідачем постанови від 01.08.2016 року згідно з декларацією про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованою 02.11.2015 року за №КС30, об'єкт будівництва позивача має II категорію складності. Проте, відповідачем на порушення вимог вказаного вище пункту Закону в оскаржуваній постанові було зроблено невірний розрахунок штрафу та неправомірно визначено розмір штрафу як для об'єкту III категорії складності із посиланням на абзац четвертий пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Так, у доданому до заперечень на адміністративний позов від 27.02.2017 року визначенні категорії складності об'єкта будівництва, складеного головним інспектором будівельного нагляду Трохименко А.О., об'єкт будівництва позивача віднесено до III категорії складності.

У поясненнях по справі від 31.05.2017 року позивач цитує положення статті 32 Закону №3038-VI, згідно якої усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Так, відповідно до пункту 7 Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.04.2011 року №557 (надалі - Порядок №557), під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) та на об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, категорія складності таких об'єктів визначається органами державного архітектурно-будівельного контролю, зазначеними у статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", та/або експертною організацією чи експертом, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Таким чином, позивачем зроблено висновок, що відповідач вийшов за межі своїх повноважень, оскільки за наявності проектної документації на об'єкт будівництва позивача, виконаної ТОВ "Аспера Проект" із зазначенням II категорії складності такого об'єкту, неправомірно відніс об'єкт будівництва позивача до III категорії складності.

В підтвердження таких висновків позивач послався на правові позиції, викладені в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 23.05.2013 року №К/9991/70143/12, а також висновки судової палати в адміністративних справах Верховного суду України від 04.03.2014 року у справі №21-433а13.

Суд зазначає, що посилання позивача на відповідний пункт Порядку №557 є недоречним, оскільки останній, згідно його пункту 1 визначає механізм віднесення об'єктів будівництва різного функціонального призначення до IV і V категорій складності, тоді як частиною третьою статті 32 Закону №3038-VI встановлено, що віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва, а порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності, згідно частини четвертої даної статті, визначається Кабінетом Міністрів України, тобто вказаним Порядком №557.

Однак, оскільки Законом №3038-VI, а саме його статтею 32, встановлено загальне правило віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності, суд звертає увагу, що відповідачем не обґрунтовано правомірність ставлення позивачу в правопорушення за абзацом четвертим пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а саме виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації на об'єктах III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат, тому що відповідною проектною документацією на об'єкт будівництва позивача визначено II категорію складності вказаного об'єкта.

Також, з наведеного відповідачем визначення категорії складності об'єкта будівництва на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області не вбачається, що головним інспектором будівельного нагляду Трохименко А.О. при здійсненні відповідного розрахунку згідно ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013, на який міститься посилання, було проведено обрахунок в залежності від загальної площі квартир на будинок та відповідного коефіцієнту розселення на квартиру, а взято загальну площу будинку за винятком площі приміщень загального користування, зокрема, не наведено кількості людей, що тимчасово перебувають на об'єкті, кількість осіб які перебувають ззовні об'єкта, обсяг можливих економічних збитків, як зазначено в Додатку В вказаного ДСТУ, де наведено приклади визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва.

Попри це, беручи до уваги той факт, що наведені приклади розрахунку в ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 мають довідковий характер, та як зазначено в його Додатку В що наведені в ньому приклади не є еталонними для того або іншого функціонального виду об'єкта будівництва, а лише розкривають можливий алгоритм визначення класів наслідків (відповідальності) і категорій складності, пункт 2 проектної документації на "Будівництво садового будинку, господарських будівель і споруд на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області" взагалі не містить жодних розрахунків визначення категорії складності об'єкта будівництва позивача, в якій лише зазначено, зокрема, що при його розрахунку були враховані вимоги ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013.

Водночас, на думку суду відповідачем не доведено правомірність висновків головного інспектора будівельного нагляду Трохименка А.О. з посиланням на відповідні пункти ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення" стосовно того, що на земельних ділянках відповідача, які не були відведені для цієї мети, генеральним підрядником ТОВ "УБК ВЕРТИКАЛЬ", з відхиленням від містобудівної документації, самовільно виконуються будівельні роботи з будівництва п'ятиповерхового будинку, оскільки норми вказаного ДБН поширюються на проектування нових і реконструкцію житлових будинків з позначкою рівня підлоги верхнього поверху до 73,5 м (як правило, до 25 поверхів включно при висоті поверху 2,8 м): одноквартирні та багатоквартирні, у тому числі спеціалізовані квартирні житлові будинки для осіб похилого віку і сімей з інвалідами та гуртожитки і водночас не поширюються на проектування інвентарних, мобільних житлових будинків і будинків з тимчасовим проживанням.

Згідно проектної документації на об'єкт будівництва позивача архітектурно-планувальні рішення проекту будівництва садового будинку, господарських будівель і споруд на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області, була розроблена, зокрема, згідно з вимогами ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво".

У відповідності до пункту 3.41* ДБН 360-92 "Містобудування. Планування i забудова міських i сільських поселень", садовий будинок - будівля для літнього (сезонного) використання, яка в питаннях нормування площі забудови, зовнішніх конструкцій та інженерного обладнання не відповідає нормативам, установленим для житлових будинків. Відповідно, державні будівельні норми, що діють відносно житлових будинків (ДБН В. 22-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення"), до проектування садових будинків не застосовуються.

При цьому, за пунктом 3.48* ДБН 360-92 граничні розміри площі забудови і поверховості садового будинку та господарських будівель на ділянці встановлюється статутом садівницького товариства чи кооперативу за погодженням з місцевими органами архітектури та містобудування (районними чи обласними). Ці розміри встановлюються за умови забезпечення необхідної площі для ведення господарської діяльності на ділянці та дотримання вимог нормативної тривалості інсоляції територій суміжних ділянок.

Суд звертає увагу, що відповідачем 02.11.2015 року за №КС30 була зареєстрована декларація позивача про початок виконання будівельних робіт на будівництво садового будинку, господарських будівель і споруд на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області.

Так, згідно пункту 17 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" (надалі - Постанова №466), орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п'яти робочих днів з дня надходження до нього декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та здійснює дії щодо внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру.

Згідно приписів пункту 22 Постанови №466 у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в декларації, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовнику протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

У разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Також, за підпунктом 3 пункту 24 Постанови №466 декларацію може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю, який її зареєстрував у разі встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

29.03.2016 року за №КС46 відповідачем зареєстрована декларація позивача про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності на будівництво садового будинку, господарських будівель і споруд на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області.

За пунктом 18 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №461 "Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів", орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру.

Згідно приписів абзацу першого, другого, сьомого, восьмого пункту 22 Постанови №461 у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовнику (його уповноваженій особі) протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

Замовник зобов'язаний протягом трьох робочих днів з дня самостійного виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) в зареєстрованій декларації або отримання відомостей про виявлення недостовірних даних подати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення їх органом державного архітектурно-будівельного контролю до реєстру шляхом подання особисто або надсилання відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю рекомендованим листом з описом вкладення заяви за формою згідно з додатком 6 до цього Порядку, декларації, в якій виявлено технічну помилку або недостовірні дані, в одному примірнику та декларації, в якій враховано зміни, у двох примірниках за формою згідно з додатками 2, 3, 4, 5 до цього Порядку.

У разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня, з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Водночас, у відповідності до пункту 7 Постанови №461 у разі прийняття об'єкта в експлуатацію в I або IV кварталі строки виконання окремих видів робіт з оздоблення фасадів та благоустрою території можуть бути перенесені, але тільки у зв'язку з несприятливими погодними умовами, що не дають змоги виконати роботи з оздоблення фасадів та благоустрою території до закінчення несприятливих погодних умов.

У разі настання несприятливих погодних умов замовник будівництва робить відповідний запис в декларації або акті готовності об'єкта до експлуатації, зокрема зазначає види робіт з оздоблення фасадів та благоустрою території, які переносяться до закінчення несприятливих погодних умов.

Зі змісту згаданої вище декларації позивача від 29.03.2016 року за №КС46 про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності на будівництво садового будинку, господарських будівель і споруд на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області, а саме її пункту 12 вбачається, що строк введення даного об'єкту в експлуатацію був визначений I квартал 2016 року.

Разом з тим, в пункті 19 даної декларації "Роботи з оздоблення фасадів та благоустрою території, строки виконання яких перенесено через несприятливі умови і які будуть виконані:" не міститься жодних записів.

Попри це, в матеріалах наявний дефектний акт від 03.05.2016 року, складений комісією у складі представника підрядної організації ТОВ "УБК ВЕРТИКАЛЬ" Стемницького Є.Д. та представника замовника ОК "ІДЕЯ" Задорецького Є.В., згідно якого представником замовника ОК "ІДЕЯ" були виявлені наступні приховані недоліки на об'єкті будівництва, а саме: "Часткова заміна покрівлі (протікає)" у кількості 350 мІ; "Заміна вхідних дерев'яних дверей на металеві" в кількості 1; "Часткова заміна пошкоджених вікон" у кількості 27.

Також, в матеріалах наявний лист ОК "ІДЕЯ" директору ТОВ "УБК ВЕРТИКАЛЬ" від 06.05.2016 року за вих. №7 щодо усунення прихованих недоліків будівництва на об'єкті ОК "ІДЕЯ", де зазначено прохання усунути приховані недоліки, виявлені після здачі будинку до експлуатації, що зазначені у дефектному акті від 03.05.2016 року, а саме: "Демонтаж металопрокату", кількість - 350 мІ; "Монтаж металопрокату", кількість - 350 мІ; "Демонтаж дерев'яних дверей", кількість - 1; "Монтаж металевих дверей", кількість - 1; "Демонтаж вікон", кількість - 27; "Монтаж вікон", кількість - 27.

Додатково у вказаному листі містилось прохання в строк до 31.10.2016 року закінчити фасадні роботи - 800 кв. м., а також роботи по благоустрою території - 1000 кв. м.

Підсумовуючи викладене в сукупності, наведене дає підстави суду стверджувати, що позивачем у декларації від 29.03.2016 року за №КС46 про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності на будівництво садового будинку, господарських будівель і споруд на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області, а саме в пункті 17 було наведено недостовірні дані, оскільки роботи з оздоблення фасадів та благоустрою території фактично позивач просив закінчити підрядну організацію лише 06.05.2016 року своїм листом за вих. №7 в строк до 31.10.2016 року, а отже станом на час проведення позапланової перевірки відповідачем об'єкта будівництва позивача 19.07.2016 року вказані роботи виконані не були, про що уповноваженою особою Департаменту зазначено в акті перевірки від 19.07.2016 року та, відповідно, у протоколі №3-Л-З-1907/1 від 19.07.2016 року, приписах від 19.07.2016 року №С-1907/1 та №С-1907/4, а в подальшому у постанові від 01.08.2016 року №3-0108/4-10/10-58/0108/09/01.

Оскільки пункт 19 декларації позивача від 29.03.2016 року за №КС46 не містив відомостей, що вказані вище фасадні роботи - 800 кв. м. та роботи по благоустрою території - 1000 кв. м. були перенесені через несприятливі умови, на думку суду мало місце порушення, за яке згідно абзацу третього пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачена відповідальність у вигляді штрафу у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат, а саме за наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації об'єктів II категорії складності.

Щодо запроектованої поверховості об'єкта будівництва позивача, ним зазначено, що ТОВ "Аспера Проект" остання зроблена у відповідності до Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 19.10.2015 року №57, а саме згідно сторінок 9-16 проектної документації (стадія П), планів та експлікацій поверхів, відповідно до яких вказаний об'єкт будівництва має цокольний поверх, перший, другий, третій поверхи та мансардний поверх, що загалом становлять 5 поверхів об'єкта будівництва позивача.

Стосовно гранично допустимої висоти будівлі згідно містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 19.10.2015 року №57, позивач послався на Схему планування території Бориспільського району та Детальний план території садової забудови в межах Гнідинської сільської ради, затвердженого розпорядженням Бориспільської РДА від 16.10.2015 року №431, у відповідності до яких гранична висота об'єкта будівництва позивача відповідає встановленим вимогам останніх.

Відносно інших порушень, які були виявлені уповноваженою особою відповідача за результатами позапланової перевірки об'єкта будівництва позивача, то суд зауважує, що до сфери контролю відповідача відносяться дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (державний архітектурно-будівельний контроль (нагляд), а також контроль за будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середнім (СС2) та значними (СС3) наслідками, а тому останній законодавчо наділений повноваженнями на відповідних стадіях пов'язаних з будівництвом робіт, здійснювати перевірку не тільки повноти наведених суб'єктом містобудування у декларації даних, а також їх достовірність.

Відповідно, реєстрація відповідачем декларацій позивача від 02.11.2015 року за №КС30 про початок виконання будівельних робіт на будівництво садового будинку, господарських будівель і споруд на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області, а також від 29.03.2016 року за №КС46 про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності на будівництво садового будинку, господарських будівель і споруд на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області без жодних повідомлень у встановлений законодавством строк про встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації, свідчить про те, що відповідачем не було виявлено недостовірних відомостей у вказаних деклараціях позивача

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За частиною першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку суду, відповідачем не достатньо обґрунтовано правомірність винесених ним та оскаржуваних у даній справі рішень, у тому числі не доведено правомірності винесення припису про зупинення виконання будівельних робіт від 19.07.2016 року №C-1907/4 разом з приписом від 19.07.2016 року №С-1907/1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, оскільки вимогами пункту 17 Порядку №553 не передбачено у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки та протоколу разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, одночасно виносити припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

За аналогією, відповідачем належним чином не обґрунтовано правомірність визнання ОК "ІДЕЯ" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом четвертим пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а саме за наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації у відповідному розмірі як для об'єктів III категорії складності.

У зв'язку з наведеним, враховуючи доводи та заперечення сторін, а також виходячи з наявних матеріалів справи, суд вважає за доцільне задовольнити позовні вимоги частково.

У відповідності з частиною першою та третьою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Керуючись статтями 2, 77, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

в и р і ш и в:

1. Позов Обслуговуючого кооперативу "ІДЕЯ" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області - задовольнити частково.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 01.08.2016 року №3-0108/4-10/10-58/0108/09/01 про накладення штрафу на ОК "ІДЕЯ" () за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

3. Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №C-1907/4 про зупинення виконання будівельних робіт ОК "ІДЕЯ" () від 19.07.2016 року.

4. Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №C-1907/1 про усунення порушення ОК "ІДЕЯ" () від 19.07.2016 року в частині виявлених порушень, а саме: "відсутні зовнішні двері та вікна", "не завершені роботи з влаштування покрівлі".

5. В задоволенні решти позову відмовити.

6. Стягнути на користь Обслуговуючого кооперативу "ІДЕЯ" (, адреса: 02068, м. Київ, вул. Драгоманова, 42, кв. 129) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (, адреса: 01133, м. Київ, б-р Лесі Українки, 26) судові витрати у сумі 3675,00 грн.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко