Справа № 640/2721/19
Суддя: Амельохін В.В.
Дата ухвалення: 2019-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 лютого 2019 року м. Київ № 640/2721/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Амельохін В.В., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРУЯР»
до Державної фіскальної служби України
про скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся з позовом до ДФС України про скасування рішення від 22.01.2019р. №1056909/40988134 про відмову в реєстрації податкової накладної №9 від 18.12.2018р. в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов'язання відповідача зареєструвати податкову накладну №9 від 18.12.2018р. на суму 145905,60грн., в тому числі ПДВ 24317,60грн. в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи, зокрема, відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Так, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

При цьому, згідно з п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Положеннями ч. 1 ст. 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема, шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

У той же час, відповідно до ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається, зокрема, за органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем в якості відповідача визначено - Державну фіскальну службу України.

При цьому, у прохальній частині позовної заяви позивач просить суд скасувати рішення від 22.01.2019р. №1056909/40988134 про відмову в реєстрації податкової накладної №9 від 18.12.2018р. в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов'язання відповідача зареєструвати податкову накладну №9 від 18.12.2018р. на суму 145905,60грн., в тому числі ПДВ 24317,60грн. в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Тобто, позивачем заявлено зміст позовних вимог лише до ДФС України.

Зі змісту оскаржуваного рішення вбачається, що воно прийнято Головою комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації Крупновою О.Ю.

У той же час, судом встановлено, що між іншим підтверджується інформацією з відкритих джерел, зокрема, із сайту територіальних органів ГУ ДФС у м. Києві (http://kyiv.sfs.gov.ua/dfs-u-regioni/golov-upr/kerivnyztvo/1098.html), що Крупнова О.Ю. є заступником начальника ГУ ДФС у м. Києві.

Тобто, аналізуючи наведене, можна дійти висновку, що спірне рішення, прийнято комісією яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ГУ ДФС у м. Києві.

З наведеного вбачається, що позивач у резолютивній частині позовної заяви просить суд скасувати рішення, яке ДФС України у даній справі не приймалося.

А відтак, позивачу необхідно уточнити склад відповідачів у справі, суб'єктів владних повноважень щодо яких заявлено позов та із зазначенням чіткого і зрозуміло змісту позовних вимог.

Наведене вище свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом п'яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

- заяву/уточнення щодо складу відповідачів у справі, суб'єктів владних повноважень щодо яких заявлено позов та із зазначенням чіткого і зрозуміло змісту позовних вимог, із зазначенням ідентифікаційного коду ГУ ДФС у м. Києві в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу п'ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями), відповідно частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Амельохін