Справа № 640/2196/19
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2019-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 лютого 2019 року м. Київ № 640/2196/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Маруліна Л.О., ознайомившись з позовною заявою

за позовом Публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Південно-Західна залізниця" ПАТ "Укрзалізниця"
до Виконавчого комітету Шепетівської міської ради
про визнання протиправним та скасування рішення,
В С Т А Н О В И В:

Публічне акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південно-Західна залізниця" ПАТ "Укрзалізниця" звернулось до Виконавчого комітету Шепетівської міської ради, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Виконавчого комітету Шепетівської міської ради, Хмельницької області, Круглія Юрія Миколайовича про державну реєстрацію прав та і обтяжень (з відкриттям розділу), індексний №38693533 від 13.12.2017 року.

Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з пунктами 4, 5, 9 частини п'ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Отже, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Однак, позивачем визначено в якості єдиного відповідача - Виконавчий комітет Шепетівської міської ради, в той час як позовні вимоги заявлено до державного реєстратора Виконавчого комітету Шепетівської міської ради Хмельницької області Круглія Юрія Миколайовича, якого позивачем визначено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити суб'єктний склад відповідачів або позовні вимоги.

Частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, позивачем до позовної заяви на підтвердження сплати судового збору додано два платіжних доручення про сплату судового збору від 17 грудня 2018 року №713 на суму 1762,00 грн. та від 29 січня 2019 року №10 на суму 159,00 грн.

Разом з тим, платником у вищевказаних платіжних документах вказано ВП "КОЗЯТИНСЬКА ДИРЕКЦ. ЗАЛ. ПЕРЕВЕЗЕНЬ" РФ ПЗЗ ПАТ"УКРЗАЛІЗНИЦЯ" 354, однак, подано позовну заяву до суду іншою особою.

Преамбулою Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" (із змінами і доповненнями) (далі також - Закон №3674-VI) визначено, що цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до статті 1 Закону №3674-VI судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством (частина перша статті 3 Закону №3674-VI).

Частиною першою статті 2 Закону №3674-VI Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

З огляду на викладене та з урахуванням вимог статті 6 Закону №3674-VI щодо порядку сплати судового збору, слід дійти висновку, що судовий збір сплачується за розгляд конкретної позовної заяви.

Таким чином, суд не приймає дані платіжні доручення в якості сплати судового збору, оскільки судовий збір сплачено особою, яку не визначено в позовній заяві в якості позивача.

Крім того, позивачем в призначені платежу зазначено <...> Судовий збір, за позовом АТ "Укрзалізниця" <...>, в той час як позов подано регіональною філією "Південно-Західна залізниця".

Частиною першою статті 4 Закону України від 08.07.2011 року №3674-VI "Про судовий збір" (із змінами і доповненнями) встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі, що з урахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 1921,00 грн., встановленого з 01.01.2019 року Законом України від 23.11.2018 року № 2629-VІІІ «Про Державний бюджет України на 2019 рік», становить 1921,00 грн.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, позивач оскаржує рішення державного реєстратора Виконавчого комітету Шепетівської міської ради Хмельницької області Круглія Юрія Миколайовича про державну реєстрацію прав та і обтяжень (з відкриттям розділу), індексний №38693533 від 13.12.2017 року.

Однак, з позовною заявою до суду позивач звернувся 07.02.2019 року, а отже з пропуском строку звернення до адміністративного суду.

Згідно з частинами першою, другою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи викладене, з огляду на те, що до позовної заяви не долучено клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, суд зобов'язує позивача у десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали подати до канцелярії Окружного адміністративного суду міста Києва (адреса: 01051, м. Київ, вул. П. Болбочана, 8, корпус "А") клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини першої статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

За змістом частини першої статті 57 КАС представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до частини першої статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI) адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Частиною третьою статті 26 Закону № 5076-VI передбачено, що повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що частина перша статті 26 Закону № 5076-VI визначає загальний перелік документів, якими може бути посвідчено повноваження адвоката на надання правової допомоги. При цьому, частиною четвертою цієї статті встановлюються спеціальні вимоги до підтвердження повноважень адвоката саме як представника, зокрема, в адміністративному судочинстві, які відсилають до відповідних положень процесуального законодавства.

Так, згідно частини четвертої статті 59 КАС повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Отже, обов'язковим документом для підтвердження повноважень адвоката, як представника в адміністративному судочинстві є або відповідна довіреність, або ордер, що виданий відповідно до Закону № 5076-VI.

За змістом частин шостої-восьмої статті 59 КАС оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи. У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Як вбачається з позовної заяви, вона підписана ОСОБА_2 як представником позивача.

При цьому, із документів, визначених частиною четвертою статті 59 КАС, в матеріалах справи наявна лише сканкопія неналежної якості титульної сторінки ордеру серія КС №447662.

Частиною другою статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими Законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об'єднанням та повинен містити підпис адвоката.

Адвокат зобов'язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Положенням про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 36 (з наступними змінами і доповненнями) (далі - Положення) встановлені єдині для всіх адвокатів України, адвокатських об'єднань і бюро правила виготовлення, оформлення, зберігання і обліку ордерів.

Типова форма ордера затверджена Радою адвокатів України у порядку статті 26 Закону та є невід'ємним додатком до Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів.

Відповідно до пункту 14 Положення, ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги, останній або керівник адвокатського об'єднання (бюро) зобов'язані вказати на звороті ордера.

Таким чином, ордер складає у сукупності титульну та зворотну сторони, а тому, належним чином засвідченою копією ордеру у розумінні частини шостої статті 59 КАС є копія цілісного документу, тобто як титульної так зворотної сторони ордеру.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду оригінал ордеру або належним чином засвідчену копію належної якості титульної та зворотної сторони.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Зазначені недоліки позовної заяви повинно бути усунено шляхом подання до суду доказу сплати судового збору в сумі 1921,00 грн. на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печерському р-ні м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 4021, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "Судовий збір, за позовом __ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд м. Києва"; заяви про поновлення строку звернення до суду; оригіналу ордеру або належним чином засвідчену копію належної якості титульної та зворотної сторони; належним чином оформлену позовну заяву з урахуванням висновків суду.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву Регіональної філії "Південно-Західна залізниця" Публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів днів з моменту отримання ухвали.

Згідно з частиною третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Регіональної філії "Південно-Західна залізниця" Публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.О. Маруліна