Справа № 160/8314/18
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2019-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

копія
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 лютого 2019 року Справа № 160/8314/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В. С.
при секретарі судового засідання Мосесові А.Р.
представника позивача ОСОБА_1
представника відповідача ОСОБА_2
свідка ОСОБА_3А
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ ОСОБА_4" до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської про визнання протиправним та скасування постанови про накладення штрафу, -
06.11.2018 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ ОСОБА_4" (надалі - позивач) до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради (надалі - відповідач), в якій позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНДАСТРІАЛ ОСОБА_4» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №23/17/23-51/1808 від 23.10.2018 р., винесену в.о. начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради ОСОБА_5 у розмірі 165690,00 грн.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що відповідач безпідставно дійшов висновку про недотримання підприємством будівельних норм та вимог ДСТУ та поряду розроблення технічної документації на будівництво обєктів. Виявлені порушення не мають істотного впливу на розроблений робочий проект. Також вказано, що на момент перевірки замовник вже має зареєстроване право власності та ніякого будівництва не ведеться, тому не можуть визнаватися законними перевірки такого обєкту та документи, складені за її наслідками за результатами архітектурно-будівельного контролю. Крім того, вимоги припису про усунення порушення відносно підприємства були виконані та уся необхідна документація була надана.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа 160/8314/18 передана судді Віхровій В.С.
Згідно з ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України відзив подається протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Згідно з ч.1 ст. 262 КАС України розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.11.2018 р. позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження з викликом учасників справи на 03.12.2018 р. о 10:00 год.
03.12.2018 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду надано відзив відповідача у справі №160/8314/160, в якому зазначається, що позапланова перевірка вчинена на вимогу правоохоронних органів, що передбачено законодавством, а також зазначено, що під час проведення перевірки позивачем не надано необхідної документації у повному обсязі і встановлені правопорушення.
У судове засідання 03.12.2018 р. прибули уповноважені представники сторін. У звязку із необхідність надати додаткові докази по справі, у судовому засіданні оголошено перерву до 11:00 год. 17.12.2018 р.
06.12.2018 р. до суду надано відповідь на відзив в якій позивач вказує, що відповідачем невірно застосовується чинне законодавство та вимоги до оформлення необхідної документації, та твердження щодо вчинених порушень є невірними та такими що не відповідають дійсності. Крім того, позивач наголошує, що жодним чином не зазначає про незаконність проведення перевірки на вимогу правоохоронних органів, а вказує, що дана перевірка повинна проводитися в межах компетенції відповідача, передбаченої чинним законодавством.
17.12.2018 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшли письмові додаткові пояснення відповідача, згідно яких останній вказує про додержання порядку проведення перевірки. Будівельні норми та стандарти, порушення яких виявлені під час перевірки, є обовязковими та підстави для задоволення позову відсутні.
У судове засідання прибули уповноважені представники сторін.
17.12.2018 р. у судовому засіданні представником відповідача заявлено клопотання про виклик у якості свідка головного спеціаліста відділу з питань ДАБК виконкому Криворізької міської ради ОСОБА_3
17.12.2018 р. у судовому засіданні клопотання про виклик свідка задоволено, оголошено перерву для виклику свідка у справі №160/8314/18 до 16.01.2019 р.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.12.2018 р. провадження у справі зупинено до 16.01.2019 р.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.01.2019 р. провадження у справі поновлено.
16.01.2019 р. представник відповідача до судового засідання не прибув та надав клопотання про відкладення розгляду справи з огляду та те, що свідок перебуває у додатковій щорічній учбовій відпустці.
На підставі цього суд ухвалив зупинити провадження у справі до 04.02.2019 р.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.02.2019 р. провадження у справі поновлено.
У судове засідання 04.02.2019 р. прибули уповноважені представники сторін та свідок.
Свідок надав пояснення з приводу проведеної перевірки та її висновків.
Представник позивача просив позовні вимоги задовольнити.
Представник відповідача проти заявленого позову заперечував.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши письмові докази, заслухавши пояснення представників сторін та свідка, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.
Генеральним проектувальником обєкту є Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНДАСТРІАЛ ОСОБА_4».
В ході позапланової перевірки встановлено, що замовник ТОВ «ПАЛС» надано:
-витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 122374894 від 28.04.2018, загальна площа складає 3144,2 кв.м існуючої 4-х поверхової будівлі, відповідно до технічного паспорту від 20.04.2018р. виконаний ОКП «Софіївське БТІ» інженером ОСОБА_6;
Вищезазначене стало підставою вважати передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування обєктів містобудування.
Також, 09.10.2018 р. відносно ТОВ «ІНДАСТРІАЛ ОСОБА_4» складено Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якої вказано, що за результатами проведеної перевірки та встановлених порушень передбачена відповідальність згідно абз.1 ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Розгляд справи про порушення у сфері містобудівної діяльності призначено о 13:00 год. 23.10.2018 р.
На протоколі довіреною особою у графі «Пояснення та зауваження до протоколу керівника юридичної особи (уповноваженого ним особи), фізичної особи-підприємця» зазначено, що проектна документація розроблена у повному обсязі та буде подана на ознайомлення.
Згідно Постанови від 23.10.2018 р. встановлено порушення ТОВ «ІНДАСТРІАЛ ОСОБА_4» п.Д4 додатку Д ДБН А.2.2-3-2014 р., форми 4 форми 6 додатка Д ДСТУ Б А.2.4-4_2009, додатку Е ДСТУ Б А.2.4-4_2009, абз.2 ч.1 ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність, наказ №45, ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.ст. 7, 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
В ході розгляду справи довіреною особою ОСОБА_8 було надано: накладну № 03 від 07.11.2016 року; робочий проект пояснювальна записка 20/08/16-ПЗ ТОМ 1 розробленої ТОВ «ІКГ» від 2016 року.
В ході розгляду проектної документації встановлено:
Проектна документація подана не в повному обсязі, який визначено ДБН А. 2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації».
У складі наданих матеріалів та у розділі генплану обєкта проектувальні відстані графічні матеріали генерального плану, що є порушенням п. Д4 додатку Д ДБН А.2.2-3- 2014 генеральний план на топографічній основі у масштабі 1:500 або 1:1000.
Проектна документація оформлена без врахування вимог ДСТУ Б А.2.4-4 2009 «Основні вимоги до проектної документації та робочої документації».
Оформлено не у відповідності до форми 4 та форми 6 додатка ДДСТУ Б А.2.4-4 2009 «Основні вимоги до проектної документації та робочої документації», а саме заповнено не в повному обсязі (відсутні дати та відсутній порядковий номер аркушів у графі 7,8).
Оформлено не у відповідності до додатку Е ДСТУ Б А.2.4-4 2009 «Основні вимоги до проектної документації та робочої документації», а саме заповнено не в повному обсязі (відсутні номери сторінок для документації, яка виконується у вигляді: тому, альбому, виписки).
При проектуванні не враховано вимоги п. 3.13 ДБН 360-92*, а саме порушено відстань між будівлями (8-12 метрів).
Не виконані вимоги таблиці 7.6 п. 7 ДБН 360-92*, а саме не забезпечено нормативну кількість машино-місць.
В поданих кресленнях АР не позначено масштаб креслень (вимога додатку Д до ДБН А. 2.2:3-2014).
В завданні на проектування не зазначено дату його погодження проектувальником, що суперечить порядку розроблення проектної документації на будівництво обєктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 (в чинній редакції).
На підставі поданих документів і матеріалів, пояснень осіб, які брали участь у розгляді справи (головний спеціаліст ОСОБА_3, довірена особа ТОВ «ІНДАСТРІАЛ ОСОБА_4» ОСОБА_8), керуючись Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» ТОВ «ІНДАСТРІАЛ ОСОБА_4» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.1 ч.1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 165690,00 грн.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Згідно статті 8 Закону України «Про основи містобудування» від 16.11.1992 №2780-ХІІ державне регулювання, зокрема, полягає у контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, державних стандартів і норм, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об'єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві.
Управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно- будівельного контролю, що передбачено статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI.
Згаданий вид державного управління здійснюється, крім іншого, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації, про що зазначено в пункті 6 частини першої ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Згідно Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294 Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства: який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Основними завданнями Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Відповідно до частин 2, 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи інспекції державного-будівельного контролю можуть, зокрема, видавати обов'язкові для виконання приписи про усунення порушень та зупинення підготовчих та будівельних робіт, якщо ті здійснюються із порушеннями або без відповідних документів.
Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Пунктом 7 Порядку №553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Водночас, пунктами 8 та 9 Порядку №533 визначено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки, а державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.
Пунктом 12 Порядку № 553 встановлено, що у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.
При цьому такий строк встановлено цим же пунктом, який передбачає, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.
Таким чином, Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю чітко встановлює, що для здійснення позапланової перевірки посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки та здійснювати таку перевірку у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, а акт про відсутність суб'єкта містобудування може бути складений лише у випадку, коли йому було надіслано повідомлення про проведення такої перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) у визначений цим Порядком строк, тобто не пізніше ніж за десять днів до її початку.
При цьому вказаний Порядок не надає право посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю здійснювати позапланову перевірку та складати акт у випадку недодержання зазначених вище умов.
Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року.
Відповідно до п. 17 цього Порядку справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб, а відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Відповідно до ч.1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Як вбачається з матеріалів справи та свідчень наданих суду позапланова перевірка проведена уповноваженими особами відповідача на підставі звернення правоохоронного органу, а саме Прокуратури Дніпропетровської області.
В рамках розгляду даної справи позивач не оскаржує дії відповідача з проведення перевірки. З огляду на це, а також те, що процедурні порушення органу контролю при проведенні перевірки не вказують на неправомірність висновків за результатами такої перевірки, доводи учасників справи з приводу процедури проведення заходу контролю та складання оскаржуваної постанови, судом дослідженню не підлягають. Предметом розгляду даної справи є висновки відповідача з приводу виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
проектна документація подана не в повному обсязі, який визначено ДБН А. 2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації»;
у складі наданих матеріалів та у розділі генплану обєкта проектувальні відстані графічні матеріали генерального плану, що є порушенням п. Д4 додатку Д ДБН А.2.2-3- 2014 генеральний план на топографічній основі у масштабі 1:500 або 1:1000;
проектна документація оформлена без врахування вимог ДСТУ Б А.2.4-4 2009 «Основні вимоги до проектної документації та робочої документації»;
оформлено не у відповідності до форми 4 та форми 6 додатка ДДСТУ Б А.2.4-4 2009 «Основні вимоги до проектної документації та робочої документації», а саме заповнено не в повному обсязі (відсутні дати та відсутній порядковий номер аркушів у графі 7,8);
оформлено не у відповідності до додатку Е ДСТУ Б А.2.4-4 2009 «Основні вимоги до проектної документації та робочої документації», а саме заповнено не в повному обсязі (відсутні номери сторінок для документації, яка виконується у вигляді: тому, альбому, виписки);
при проектуванні не враховано вимоги п. 3.13 ДБН 360-92*, а саме порушено відстань між будівлями (8-12 метрів);
не виконані вимоги таблиці 7.6 п. 7 ДБН 360-92*, а саме не забезпечено нормативну кількість машино-місць;
в поданих кресленнях АР не позначено масштаб креслень (вимога додатку Д до ДБН А. 2.2:3-2014);
в завданні на проектування не зазначено дату його погодження проектувальником, що суперечить порядку розроблення проектної документації на будівництво обєктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 (в чинній редакції).
Згідно пункту 9 «Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів», затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 р. № 45 (надалі - Порядок № 45):
- проектна документація на будівництво об'єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, нормативно-правових актів з охорони праці, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (вимоги щодо створення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в проектній документації окремим розділом);
- проектна документація, у складі якої відповідно до завдання на проектування можуть бути передбачені черги та пускові комплекси, розробляється на об'єкт будівництва в цілому. Проектна документація стадії «Проект» або «Робочий проект» може розроблятись на окрему чергу та бути затвердженою у встановленому порядку, якщо зазначене передбачено завданням на проектування та знайшло відображення у схваленій у встановленому порядку попередній стадії проектування: техніко-економічне обґрунтування (далі - стадія ТЕО), техніко-економічний розрахунок (далі - стадія ТЕР) або «Ескізний проект» (далі - стадія ЕП). Проектні рішення щодо можливості автономного функціонування черг та пускових комплексів мають бути відображені у всіх розділах проектної документації.
Пунктом 10 Порядку № 45 визначено, що склад та зміст проектної документації об'єктів будівництва на всіх стадіях проектування визначаються згідно з будівельними нормами і мають бути достатніми для оцінки проектних рішень та їх реалізації.
Окремі розділи або частини проектної документації підписуються виконавцями, які мають кваліфікаційний сертифікат, які є безпосередніми розробниками цих розділів або частин проектної документації (пункт 12 Порядку № 45).
Матеріали стадій ТЕО (ТЕР), ЕП, П, РП та Р передаються замовнику генпроектувальником (проектувальником) на паперових носіях у чотирьох примірниках, субпроектувальником - генпроектувальнику в п'ятьох примірниках та на електронних носіях. Необхідність виготовлення додаткових примірників проектної документації та формат надання її на електронних носіях визначаються умовами договору (пункт 13.3 Порядку № 45).
Перелік осіб, які підписують проектну документацію, може уточнюватися залежно від складу і структури проектної організації (генпроектувальника, проектувальника). Технічні, технологічні та конструктивні рішення підписуються сертифікованими виконавцями згідно з державними стандартами, відповідальними за їх прийняття. Кошторисна документація підписується відповідно до вимог, встановлених будівельними нормами та державними стандартами з питань ціноутворення (пункт 16.1 Порядку № 45).
Пунктами 3, 4 Порядку №45 визначено, що для забезпечення проектування об'єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування. Завдання на проектування об'єктів будівництва складається з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» і затверджується замовником за погодженням із генпроектувальником (проектувальником).
ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» визначено:
п. 7.1 П розробляється для визначення містобудівних, архітектурних, художніх, екологічних, технічних, технологічних, інженерних рішень об'єкта, кошторисної вартості будівництва. П розробляється на підставі вихідних даних та схваленої при тристадійному проектуванні попередньої стадії. 7.2 Розділи П необхідно подавати у чіткій і лаконічній формі, без надмірної деталізації, у складі та обсязі, достатньому для обґрунтування проектних рішень, визначення обсягів основних будівельних робіт, потреб в обладнанні, будівельних матеріалах та конструкціях, положень з організації будівництва, а також визначення кошторисної вартості будівництва. 7.3 Матеріали П у повному обсязі передаються замовнику генеральним проектувальником на паперовому (у чотирьох примірниках) та електронному носіях, субпідрядним проектувальником - генеральному проектувальнику в п'яти примірниках. 7.4 До складу проектної продукції, що передається замовнику, не входять інженерно-технічні, техніко-економічні, екологічні та інші розрахунки, матеріали проектів-аналогів, а також матеріали інженерних вишукувань. Ці матеріали зберігаються у проектувальника згідно з вимогами нормативних документів. 7.5 За необхідності виконання науково-дослідних та/або експериментальних робіт у процесі проектування і будівництва, у проектній документації належить наводити їх перелік із стислою характеристикою і обґрунтуваннями необхідності їх виконання. 7.6 Склад розділів П на будівництво об'єктів невиробничого призначення, наведено у додатку Д , а на будівництво об'єктів виробничого призначення та лінійних обєктів інженерно-транспортної інфраструктури - у додатку Е. 7.7 При застосуванні обладнання індивідуального виготовлення, включаючи нетипове і нестандартизоване, у відповідних розділах проекту належить наводити вихідні вимоги на розроблення цього обладнання.
п. 8.1 РП розробляється для технічно нескладних об'єктів, а також об'єктів із застосуванням проектів (проектних рішень) повторного використання на підставі вихідних даних та схваленої при двостадійному проектуванні попередньої стадії. РП розробляється для визначення містобудівних, архітектурних, художніх, екологічних, технічних, технологічних, інженерних рішень об'єкта, кошторисної вартості будівництва і виконання будівельних робі. 8.2 РП є інтегруючою стадією проектування і складається з двох частин - затверджувальної та робочої документації. Склад і зміст затверджувальної частини наведені у додатках Д та Е. Для виконання будівельних робіт видається робоча документація у повному обсязі. 8.3 Затверджувальна частина РП та робоча документація передаються замовнику на паперовому (в чотирьох примірниках) та електронному носіях. 8.4 Склад та зміст розділів РП з капітального ремонту обєктів, наведених у додатках Д та Е, може зменшуватися залежно від технічної та технологічної складності робіт. В окремих обґрунтованих випадках при поліпшенні експлуатаційних показників введених в експлуатацію в установленому порядку об'єктів будівництва допускається розроблення лише дефектного акту, у якому визначаються фізичні обсяги робіт та умови їх виконання, а також складається кошторисна документація.
Судом встановлено, що в складі робочого проекту (РП) присутній розділ генплану, що складається з графічних матеріалів креслень, нанесених на топографічну основу, на відсутність яких посилається відповідач.
Форма 4 додатка Д ДСТУ Б А.2.4-4_2009 використовується для «Основного напису та додаткові графи до нього для креслень будівельних виробів (перший аркуш)».
Форма 6 вказаного додатка використовується для «основного напису та додаткові графи до нього для креслень будівельних виробів і всіх видів текстових документів (наступні аркуші)».
В складі робочого проекту не має креслень розроблених для будівельних виробів, такі креслення розробляються у стадії проектування Р - робоча документація.
Як встановлено у судовому засіданні у позивача проектування відбулось в одну стадію РП-робочий проект. Тому, відповідно до положень ДБН має застосовуватись Форма 3 додатка Д ДСТУ Б А.2.4-4_2009 «Основний напис та додаткові графи до нього для аркушів: основних комплектів робочих креслень, основних креслень розділів проектної документації, графічних документів з інженерних вишукувань».
Згідно п.3.13 ДБН 360-92* мінімальна відстань між будівлями розраховується згідно додатку 3.1 в якому вказано, що мінімальна відстань між будівлями ІІ ступеню вогнестійкості- існуючий житловий будинок по вул. Мусоргського, 18 та проектованою будівлею готелю по вул. Мусоргського, 16, ІІІ ступеню вогнестійкості повинна складати 8/9 м, в даному випадку ця відстань складає 16,0 м., що підтверджується містобудівними умовами та обмеженнями забудови земельної ділянки №24 від 26.10.2016 р., виданими управлінням містобудування, архітектури та земельних відносин виконкому Криворізької міської ради, містобудівним розрахунком з техніко економічними показниками, розробленим ТОВ СМАРТ ІНЖИНІРІНГ в 2016 р. та кресленнями розділу Генерального плану (ГП) робочого проекту.
Під час судового засідання було досліджено робочий проект, який містить дані топографічної зйомки, що підтверджують відстань між будівлями у розмірі 16,0 м.
Суд звертає увагу, що в даному додатку Д ДБН А.2.2-3-2014 не вказано, на необхідність позначення масштабу креслень, а тільки вимоги, щодо його дотримання.
Також, суд зазначає, що додаток Е ДБН А.2.2-3-2014 визначає склад проекту (затверджувальної частини РП) на будівництво обєктів виробничого призначення та лінійних обєктів інженерно-транспортної інфраструктури, натомість спірний обєкт не є обєктом виробничого призначення або лінійним обєктом інженерно-транспортної інфраструктури.
Креслення розділу 20/08/2016-АР та розділу 20/08/2016-ГП були виконані відповідно до вказаних вимог та зворотного відповідачем не доведено.
В п.6.2 глави 6 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 зазначено, що креслення виконують в оптимальних масштабах з урахуванням їх складності і насиченості інформацією. Масштаби на кресленнях не вказують, за винятком креслень виробів та інших випадків, передбачених у відповідних стандартах СПДБ (система проектної документації для будівництва). В основних кресленнях робочого проекту позивача розділу АР не передбачено креслень виробів та інших випадків, передбачених у відповідних стандартах СПДБ в яких необхідно вказувати масштаб.
Відповідно до п.4.1. Порядку №45 завдання на проектування обєктів будівництва складається з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво і затверджується замовником за погодження із генпроектувальником (проектувальником).
Вимога ставити дату погодження в завданні на проектування в п.4.1 Порядку №45 відсутня.
В судовому засіданні було встановлено наявність дати складання завдання на проектування.
Крім того, суд акцентує увагу, що додатки Д та Е згідно ДБН А.2.2-3-2014 є довідковими. Довідково-інформаційна документація носить допоміжний характер відповідно до організаційно-розпорядчої документації. Інформація що міститься в довідково-інформаційних документах, може спонукати до дії або бути лише доведена до відома.
Документи цієї системи відіграють службову роль по відношенню до організаційно-правових та розпорядчих документів. Довідково- інформаційні документи не містять доручень, не зобов'язують їх виконувати, як розпорядчі документи, а повідомляють дані, на підставі яких приймаються відповідне рішення, тобто ініціюють управлінське рішення, дозволяють вибрати той чи інший спосіб управлінського впливу.
Законодавство містить вимоги щодо відповідності проектної документації державним будівельним нормам та стандартам. Щодо довідкових додатків імперативні норми відсутні.
В свою чергу, ДБН А.2.2-3-2014 також не містить обовязкових норм до застосування додатків Д та Е.
На питання суду та представника позивача щодо підстав застосування відповідачем саме означених форм 4 та 6 ДСТУ Б А.2.4-4:2009, додатків Д та Е ДБН А.2.2-3-2014, свідок вказав, що до його повноважень не входить вибір форми будівельних норм та стандартів, він перевіряє відповідність та додержання цих норм субєктом господарювання згідно вже існуючому переліку норм.
Під час судового засідання Свідком належних обґрунтувань встановлених порушень не надано.
Таким чином, відповідач робить посилання на будівельні норми та стандарти, які у випадку позивача, не мають бути застосовані або не є обовязковими до застосування.
Позивачем до суду надані належним чином завірені копії наступних документів щодо спірного обєкту, які досліджені під час судового розгляду справи: робочий проект, містобудівні умови та обмеження від 26.10.2016 р. №24, завдання на проектування, містобудівний розрахунок 20/08/16-МД, лист ТОВ «ПАЛС» №18/16 від 27.10.2016 р. на адресу позивача про надання інформації для проектування обєкту.
Запитувані документи були надані довіреною особою підприємства відповідачу на виконання припису, що підтверджується листом №19/10/18 від 19.10.2018 р.
При розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності, представником позивача були надані документи, перелік яких міститься в оскаржуваній постанові.
Підстави вважати вимоги припису не виконаними у суду відсутні.
Судом встановлено, що відповідно до Накладної №3 та Акту №1 прийому-передачі виконаних робіт, ТОВ "ІНДАСТРІАЛ ОСОБА_4" передало ТОВ "ПАЛС" у повному обсязі всі документи передбачені Договором. Право власності на обєкт будівництва зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.
Таким чином, суд дійшов висновку, що виявлені відповідачем порушення є формальними та такими, що не знайшли свого правового підтвердження в ході судового розгляду справи.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує частину другу статті 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наведена норма означає, що суб'єкт владних повноважень зобов'язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Рішення відповідача як суб'єкта владних повноважень, що є предметом даного позову, підлягає оцінці судом на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

Відповідно до ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому законність, пропорційність, обмеження дискреції, добросовісність (дотримання суб'єктом владних повноважень законної мети) і процедурні гарантії є тими законодавчими інструментами, які мають забезпечити захист особи від державного свавілля.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Рисовський проти України» (№ 29979/04) висловив позицію, відповідно до якої принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому на них покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов'язків.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію, згідно з якою національні суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об'єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (пункт 157 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункт 44 рішення у справі «Брайєн проти Об'єднаного Королівства» (Bryan v. the United Kingdom); пункти 156-157, 159 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункти 47-56 рішення у справі «Путтер проти Болгарії» (Putter v. Bulgaria № 38780/02).

У даному випадку відповідач не забезпечив дотримання таких принципів державного нагляду (контролю), визначених статтею 3 Закону, як здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю) - під час проведення перевірки, а також об'єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю); недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб'єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій - під час прийняття оскаржуваних рішень.

На думку суду, штраф, застосований відповідачем згідно з постановою від 23.10.2018 р., що містить помилкові висновки про невідповідність проектної документації, розробленої позивачем та переданої замовнику, вимогам державних будівельних норм, порушує права позивача через непропорційний тягар на останнього, а оскаржуване рішення не відповідає критерію пропорційності - підтримання справедливої рівноваги між загальним інтересом суспільства та захистом основних прав конкретної особи. Принцип пропорційності передбачає, що здійснення повноважень, як правило, не має спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, яких заплановано досягти.

Згідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Частина 2 ст. 77 КАС України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб'єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх рішень та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що відповідач як суб'єкт владних повноважень не надав суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення.

Решта доводів учасників справи висновків суду по суті спору не спростовують.

При цьому судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо.

За наведених обставин у сукупності, позовна заява підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на задоволення позовних вимог судовий збір належить стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ ОСОБА_4" за рахунок бюджетних асигнувань відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради.

Керуючись ст.ст.2, 9, 72-77, 90, 132, 139, 246-247, 249, 255, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ ОСОБА_4" до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, - задовольнити;

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНДАСТРІАЛ ОСОБА_4» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №23/17/23-51/1808 від 23.10.2018 р., винесену в.о. начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради ОСОБА_5 у розмірі 165690,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради судовий збір у розмірі 2485,35 грн. на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ ОСОБА_4".

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 14 лютого 2019 року.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили 14.02.19 Суддя З оригіналом згідно Помічник судді ОСОБА_9 ОСОБА_9 ОСОБА_10