Справа № 826/12126/18
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2019-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

14 лютого 2019 року м. Київ№ 826/12126/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу
за позовомФізичної особи-підприємця ОСОБА_1
до Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації)
провизнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії
представники сторін:позивача - ОСОБА_2, відповідача - Жуковський В.П.

ВСТАНОВИВ:

01.08.2018 фізична особи-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації), далі - відповідач, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо заключення чергового договору пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою;

- зобов'язати відповідача заключити черговий договір пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою;

- зобов'язати відповідача подати у встановлений судом строк звіт про виконання даного судового рішення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач протягом 2024-2016 років укладались із відповідачем договори пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою, розташованого за адресою: м. Київ, вул. О.Бальзака, 96/29 (тимчасова споруда): №07048-14, №07048-15/2, №07048-15/3, №07048-15/4, №07048-16/5, №07048-16/6, за якими ним регулярно сплачувались пайові внески. Від січня 2017 року позивач не отримав від відповідача повідомлень, у т.ч. електронних, про необхідність укладення чергового договору про пайову участь в утриманні об'єкту благоустрою. При цьому позивачу у 2018 році стало відомо про анулювання відповідачем у 2017 році чергового подовження, про що його не було повідомлено у встановленому законом порядку.

Справу відповідно до протоколу автоматизованого розподілу було передано для вирішення судді Пащенку К.С.

08.08.2018 ухвалою суду позовну заяву було залишено без руху та надано час для усунення недоліків (подання до суду належним чином завірених копій для суду та відповідача та власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав).

10.09.2018 ухвалою суду у зв'язку із усуненням позивачем недоліків позовної заяви у встановлений строк було відкрито провадження в адміністративній справі №826/12126/18 та призначено її до розгляду в підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження на 23.10.2018.

23.10.2018 представником відповідача у судовому засіданні було надано письмовий відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що твердження позивача про те, що відповідач не надсилав йому проект договору щодо пайової участі в утриманні об'єкту благоустрою не відповідає дійсності: 23.05.2017 через базу МІАС ЗМД «Містобудівний кадастр міста Києва» позивачу було надано проект договору щодо пайової участі в утриманні об'єкту благоустрою №070048-17/7 з терміном дії до 03.07.2017, однак протягом планованого терміну дії договору оплата за ним не надійшла. Листом №055-8254 від 25.06.2018 на звернення позивача від 11.06.2018 №055/5341 було надано відповідь про те, що про зазначені обставини позивача було повідомлено електронним листом на адресу, зазначену при реєстрації на порталі МІАС ЗМД «Містобудівний кадастр міста Києва». Також відповідач вказує на ту обставину, що самим позивачем до позовної заяви додано копію квитанції №2837413 від 12.12.2017 про сплату пайового внеску за договором №07048-17/7 від 23.05.2017, тоді як він стверджує, що проект такого договору йому не надсилався. Ухвалою суду підготовче провадження було закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 27.11.2018.

27.11.2018 було витребувано від відповідача відомості, що підтверджують факт направлення 23.05.2017 позивачу проекту договору щодо пайової участі в утриманні об'єкту благоустрою №07048-17/7, у зв'язку із чим було оголошено перерву у судовому засіданні до 13.12.2018.

13.12.2018 відповідачем через канцелярію суду подано клопотання про долучення до матеріалів справи доказів на підтвердження отримання позивачем проекту договору щодо пайової участі в утриманні об'єкту благоустрою №07048-17/7. Окрім того зазначено, що документообіг між відповідачем та суб'єктами господарювання здійснюється за допомогою електронної системи бази МІАС ЗМД «Містобудівний кадастр міста Києва». Відповідно до бази МІАС ЗМД «Містобудівний кадастр міста Києва», розділ «Заяви на пайову участь», заява №7048, яка подана позивачем, міститься інформація щодо заявника, типу тимчасової споруди, документи на розміщення тимчасової споруди, дані про власника тимчасової споруди, розмір пайової участі (внеску), термін дії договору на пайову участь, копії первинних документів, а також копії первинних документів (продовження). 23.05.2017 о 15:01:13 здійснено запис в базі МІАС ЗМД «Містобудівний кадастр міста Києва» про відправлення договору №07048-17/7, розрахунку визначення розміру пайової участі (внеску) до договору від 23.05.2017 року №07048-17/7 щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою та квитанція з призначенням платежі «...пайовий внесок в утриманні об'єкта благоустрою, згідно договору №07048-17/7 від 23.05.2017 року». Згідно з даними сервера, що обслуговує базу МІАС ЗМД «Містобудівний кадастр міста Києва» останній запис в розділі «Заяви на пайову участь», заява №7048 яка подана позивачем здійснено 08.11.2017 о 14:36:09, а саме причина анулювання продовження відсутність сплати пайової участі (внеску) в повній сумі протягом 10 днів від дати договору (відповідно до умов договору).

Заслухавши в судовому засіданні представників сторін та зважаючи на заявлене клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, суд ухвалив адміністративну справу №826/12126/18, відповідно до ч. 3 ст. 194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), розглядати в порядку письмового провадження на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 28 Закону України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038), розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 21.10.2011 №244 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22.11.2011 за №1330/20068 (далі - Порядок №244).

Відповідно до п.п. 2.1, 2.6 Порядку №244, підставою для розміщення тимчасової споруди (далі - ТС) є паспорт прив'язки ТС. Для оформлення паспорту прив'язки замовник звертається до органу з питань містобудування та архітектури із додатковою заявою щодо оформлення паспорта прив'язки, до якої додає: схему розміщення ТС (додаток 1); ескізи фасадів ТС у кольорі М 1:50 (для стаціонарних ТС), які виготовляє суб'єкт господарювання, що має ліцензію на виконання проектних робіт, або архітектор, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат (додаток 1); схему благоустрою прилеглої території, складену замовником або суб'єктом підприємницької діяльності, який має відповідну ліцензію, архітектором, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат, відповідно до Закону України «Про благоустрій населених пунктів України»; технічні умови щодо інженерного забезпечення (за наявності), отримані замовником у балансоутримувача відповідних інженерних мереж. Зазначені документи замовником отримуються самостійно. Паспорт прив'язки ТС оформлюється органом з питань містобудування та архітектури протягом десяти робочих днів з дня подання зазначеної заяви.

Відповідно до п.п. 2.3, 2.9, 2.10, 2.12, 2.13 Порядку визначення обсягів пайової участі (внесків) власників тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного та іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, власників (користувачів) майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства в утриманні об'єктів благоустрою міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради №56/5443 від 24.02.2011, в редакції рішення Київської міської ради №62/62 від 04.09.2014 (далі - Порядок №56), у разі встановлення (розміщення) тимчасова споруд на об'єктах благоустрою, розташованих на земельних ділянках комунальна власності територіальної громади міста Києва, власник ТС укладає договір щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою.

У разі позитивних результатів розгляду документів, зазначених у пункті 2.6 цього Порядку, або визначення відповідності намірів щодо місця розташування ТС Комплексній схемі відповідно до Порядку №244, або визначення суб'єкта господарювання переможцем інвестиційного конкурсу за його результатами та з яким укладено інвестиційний договір (у разі відповідності вимогам законодавчих актів України, державним будівельним нормам та стандартам), із суб'єктом господарювання укладається договір щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Після зарахування на рахунок Державної казначейської служби України 100% відповідної суми пайової участі за договором щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою Департамент протягом одного робочого дня оформлює інформаційний талон у вигляді додатка до договору щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою та передає його до відділу (центру) надання адміністративних послуг апарату відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Відділ (центр) надання адміністративних послуг апарату відповідної районної в місті Києві державної адміністрації передає суб'єкту господарювання інформаційний і талон разом з примірником підписаного у встановленому порядку сторонами договору щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою.

Підставами для припинення дії договору щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою до закінчення терміну його дії є: звернення суб'єкта господарювання із заявою про розірвання договору щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою; припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця; встановлення факту надання в заяві та документах, що додаються до неї, недостовірних відомостей; недотримання суб'єктом господарювання істотних умов договору щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою; зміна містобудівної ситуації, державних будівельних норм, зміна у розташуванні інженерних мереж, що унеможливлює розташування об'єкта у певному місці (у разі відмови суб'єкта господарювання від запропонованого альтернативного місця розміщення об'єкта); невиконання умов документа, що визначає відповідність намірів суб'єкта господарювання Комплексній схемі, у визначений в ньому термін (при оформлені паспорта прив'язки ТС); анулювання паспорта прив'язки ТС; рішення суду.

Відповідно до наданих сторонами доказів судом встановлено, що між позивачем та відповідачем в період часу з 04.12.2014 по 03.01.2017 укладались договори щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою за адресою: м. Київ, вул. Оноре де Бальзака, 96/29, а саме тимчасової споруди (кіоск площею 6 м2) із функціональним використанням - продаж продуктів та товарів широкого вжитку.

Листом від 25.06.2018 №055-8254 відповідач повідомив позивача, що відповідно до бази МІАС ЗМД «Містобудівний кадастр міста Києва» 23.05.2017 року відповідач направив позивачу проект договору щодо пайової участі в утриманні об'єкту благоустрою за №07048-17/7 з терміном дії до 03.07.2017. Однак протягом планового терміну дії проекту договору оплата не за ним не надійшла. Враховуючи відсутність надходження коштів від сплати пайової участі (внеску) на казначейські рахунки цільового фонду спеціального фонду міста Києва в повній сумі протягом 10 днів від дати проекту договору зазначений договір не був укладений.

Позивач натомість заперечує факт отримання ним проекту договору щодо пайової участі в утриманні об'єкту благоустрою за №07048-17/7 від 23.05.2017.

У зв'язку із встановленими обставинами суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів. Адміністративні суди не розглядають позовні вимоги, які є похідними від вимог у приватно-правовому спорі і заявлені разом з ними, якщо цей спір підлягає розгляду в порядку іншого, ніж адміністративне, судочинства і знаходиться на розгляді відповідного суду.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень, предметом перевірки в яких судом є законність рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій у публічно-правовій сфері, зокрема під час укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів.

Відповідно до п. 16 ч. 1 ст. 4 КАС України, адміністративний договір - це спільний правовий акт суб'єктів владних повноважень або правовий акт за участю суб'єкта владних повноважень та іншої особи, що ґрунтується на їх волеузгодженні, має форму договору, угоди, протоколу, меморандуму тощо, визначає взаємні права та обов'язки його учасників у публічно-правовій сфері й укладається на підставі закону: а) для розмежування компетенції чи визначення порядку взаємодії між суб'єктами владних повноважень; б) для делегування публічно-владних управлінських функцій; в) для перерозподілу або об'єднання бюджетних коштів у випадках, визначених законом; г) замість видання індивідуального акта; ґ) для врегулювання питань надання адміністративних послуг.

Одночасно із цим, відповідно до ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв'язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні правочинів у господарській діяльності, крім правочинів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, а також у спорах щодо правочинів, укладених для забезпечення виконання зобов'язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ГПК України, юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Відповідно до ст. 173 Господарського кодексу України (далі - ГК України) господарським визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб'єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГК України, господарські зобов'язання можуть виникати: безпосередньо із закону або іншого нормативно-правового акта, що регулює господарську діяльність; з акту управління господарською діяльністю; з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать; внаслідок заподіяння шкоди суб'єкту або суб'єктом господарювання, придбання або збереження майна суб'єкта або суб'єктом господарювання за рахунок іншої особи без достатніх на те підстав; у результаті створення об'єктів інтелектуальної власності та інших дій суб'єктів, а також внаслідок подій, з якими закон пов'язує настання правових наслідків у сфері господарювання.

Відповідно до ч. 3 ст. 179 ГК України, яка визначає загальні умови укладання договорів, що породжують господарські зобов'язання, укладення господарського договору є обов'язковим для сторін, якщо він заснований на державному замовленні, виконання якого є обов'язком для суб'єкта господарювання у випадках, передбачених законом, або існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості укладення договору для певних категорій суб'єктів господарювання чи органів державної влади або органів місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ГК України, спори, що виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов'язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом.

Відповідно до п. 15 постанови Пленуму Вищого Господарського суду України №10 від 24.10.2011 «Про деякі питання підвідомчості і підсудності справ господарським судам», господарським судам слід мати на увазі, що не всі договори, укладені суб'єктами владних повноважень, їх посадовими чи службовими особами на реалізацію своїх повноважень, відносяться до адміністративних договорів. Якщо обов'язковим учасником договору відповідно до законодавства повинен бути суб'єкт владних повноважень, то такий договір є адміністративним, оскільки суб'єкт владних повноважень у такому випадку діє від імені держави (територіальної громади), в її інтересах чи для забезпечення їх, а не для своїх власних потреб. У разі ж вчинення цивільного правочину між суб'єктом владних повноважень і суб'єктом господарської діяльності, договірні відносини сторін ґрунтуються на юридичній рівності, вільному волевиявленні та майновій самостійності. Тому до адміністративних договорів не відносяться договори, укладені за правилами Цивільного та Господарського кодексів України, інших актів цивільного або господарського законодавства.

Як убачається з матеріалів справи, спір між позивачем та відповідачем виник у правовідносинах з приводу укладення (продовження дії) та виконання договору про пайову участь в утриманні об'єкту благоустрою. Такий договір, на переконання суду, не встановлює права та обов'язки сторін саме в публічно-правовій сфері, а тому правовідносини, які виникли між сторонами, за своїм характером, є господарськими, виходячи зі змісту ГК України, як такі, що виникли з господарського договору, і, відповідно до ст. 1 ГК України, є предметом його правового регулювання.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.04.2018 у справі №683/2843/17 (провадження №11-278апп18).

Відповідно до ст. 238 КАС України, суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Оскільки правовідносини, що виникли між сторонами, є такими, що виникли з господарського договору, цей спір підвідомчий господарським судам, відтак провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись статтями 238, 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у справі № 826/12126/18 за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд м. Києва.

Суддя К.С. Пащенко