Справа № 640/18987/18
Суддя: Патратій О.В.
Дата ухвалення: 2019-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

19 лютого 2019 року № 640/18987/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Патратій О.В., розглянувши в порядку письмового провадження справу адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Державного реєстратора Київської філії комунального підприємства "Реєстрація

нерухомості" Вітько Маріанни Мирсаєтівни

треті особи 1. ОСОБА_3

2. Товариство з обмеженою відповідальністю "Рідний Край"

3. Товариство з обмеженою відповідальністю "Асад Девелопмент"

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Державного реєстратора Київської філії комунального підприємства "Реєстрація нерухомості" Вітько Маріанни Мирсаєтівни (далі - Відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення індексний номер: 42099237 від 17.07.2018 року, прийняте державним реєстратором Київської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Вітько Маріанною Мирсаєтівною щодо припинення іпотеки групи приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2;

- визнати протиправним та скасувати рішення індексний номер: 42099264 від 17.07.2018 року, прийняте державним реєстратором Київської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Вітько Маріанною Мирсаєтівною щодо припинення обтяження групи приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2;

- визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний №42102438 від 17.07.2018 року, прийняте державним реєстратором Київської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Вітько Маріанною Мирсаєтівною щодо проведення за Товариством з обмеженою відповідальністю "РІДНИЙ КРАЙ" () державної реєстрації права власності на групу приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2;

- визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний №42122215 від 18.07.2018 року, прийняте державним реєстратором Київської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Вітько Маріанною Мирсаєтівною щодо проведення за Товариством з обмеженою відповідальністю «Асад Девелопмент» () державної реєстрації права власності на групу приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.11.2018р. відкрито спрощене позовне провадженні з повідомленням учасників справи та запропоновано відповідачам у 15 денний строк з дня отримання ухвали надати суду відзив на позовну заяву та всі докази на підтвердження, які наявні у відповідачів.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що оскаржувані дії та рішення вчинені (прийняті) відповідачем без дотримання вимог законодавства, що призвело до порушення законних прав позивача. Зокрема, як зазначає позивач, 17.07.2018 року відповідачем на підставі рішень № 42099264 та № 42099237 було незаконно проведено державну реєстрацію припинення іпотеки та заборони на нерухоме майно, та відразу ж було перереєстровано право власності на належні позивачу Нежитлові приміщення №147 за ТОВ «Рідний Край», а потім і на ТОВ «Асад Девелопмент» .

У зв'язку з неявкою в судове засідання 20.12.2018р. представника відповідача розгляд справи було відкладено на 12.02.2019р.

Відповідач в судове засідання 12.02.2019р. вдруге не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 779 та № 184. У визначений судом строк відзивів на позовну заяву або будь-яких пояснень з приводу заявлених позовних вимог відповідач не надав, хоча ухвала про відкриття провадження у справі ним була отримана.

Крім того, ухвалами від 19.11.2018р. та від 20.12.2018р. суд зобов'язував Київську філію комунального підприємства "Реєстрація нерухомості" надати суду належним чином засвідчені копії матеріалів реєстраційної справи №000 щодо об'єкта нерухомого майна - група приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, на підставі яких державним реєстратором Київської філії комунального підприємства "Реєстрація нерухомості" Вітько Маріанною Мирсаєтівною були прийняті рішення індексний номер: 42099264 від 17.07.2018 року, індексний номер: 42099237 від 17.07.2018 року, індексний номер: 42102438 від 17.07.2018 року та індексний номер: 42122215 від 18.07.2018 року.

Проте витребувані документи станом на 12.02.2019р. суду подані не були.

Згідно з частиною четвертою статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб'єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Відповідно до частини першої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Частиною третьою статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі повторної неявки повідомленого належним чином відповідача в судове засідання, суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів.

Таким чином суд приймає рішення про розгляд справи на підставі наявних у ній доказів.

12.02.2019р. в судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник третьої особи - ТОВ "Рідний Край" в поданому поясненні позовні вимоги підтримав, зазначивши, що жодних рішень про прийняття групи приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, як внесок до статутного капіталу ТОВ «Рідний край» ні директором ні учасником ТОВ «Рідний край» не приймалися. Рішення про передачу групи приміщень №147 до статутного капіталу ТОВ «Асад девелопмент» не приймалися. Директор ТОВ «Рідний край» не підписував жодних документів щодо переходу права власності на групу приміщень №147 від ОСОБА_1 до ТОВ «Рідний край» та від ТОВ «Рідний край» до ТОВ «Асад девелопмент», в тому числі не підписував Акт приймання-передачі нерухомого майна № 4 від 16.07.2018р. і не підписував Акт приймання-передачі нерухомого майна №4 від 18.07.2018р.

В судовому засіданні 12.02.2019р. позивачем було подано клопотання про здійснення розгляду справи в порядку письмового провадження відповідно до ст. 194 КАС України.

За результатами розгляду поданого клопотання та у зв'язку з неприбуттям інших учасників справи, суд вирішив здійснювати розгляд справи у письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив, що 23 січня 2018 року між ТОВ «Жуляни-17» та ОСОБА_1 (позивач) було укладено Договір купівлі-продажу нежитлових приміщень №147 (нежитлові приміщення), що розташовані по АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000) (надалі - Нежитлові приміщення).

Вказаний Договір посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коноваловою Е.А. за реєстровим №50. Того ж дня, право власності на Нежитлові приміщення було зареєстровано за Позивачем в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (номер запису про право власності 24499903), що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності №111491823 від 23.01.2018 року.

25 січня 2018 року між Позивачем та ОСОБА_3 був укладений Договір позики, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коноваловою Е.А. за реєстровим №64, відповідно до умов якого ОСОБА_3 надав Позивачу позику у розмірі 57 800,00 грн., що станом на день укладення договору складало 2000 доларів США, строком до 25 січня 2019 року.

Того ж дня, в забезпечення виконання зобов'язань по Договору позики від 25.01.2018 року, між Позивачем та ОСОБА_3 був укладений договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коноваловою Е.А. за реєстровим №65, відповідно до умов якого Позивач передав в іпотеку належні йому Нежитлові приміщення. Відомості про іпотеку були внесені до Державного реєстру іпотек 25 січня 2018 року (номер запису про іпотеку: 24536560).

На підставі Договору іпотеки від 25.01.2018 року, нотаріусом було накладено заборону відчуження нерухомого майна, переданого в іпотеку, що підтверджується відповідним записом на договорі за реєстровим № 66. Заборону на нерухоме майно було зареєстрована в Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна (номер запису про обтяження: 24536238).

У подальшому, державним реєстратором Київської філії комунального підприємства "Реєстрація нерухомості" Вітько Маріанною Мирсаєтівною було прийнято оскаржувані рішення:

- від 17.07.2018 року індексний номер 42099237 щодо припинення іпотеки групи приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2;

- від 17.07.2018 року індексний номер 42099264 щодо припинення обтяження групи приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2;

- від 17.07.2018 року індексний номер №42102438 щодо проведення за Товариством з обмеженою відповідальністю "РІДНИЙ КРАЙ" () державної реєстрації права власності на групу приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2;

- від 18.07.2018 року індексний номер №42122215 щодо проведення за Товариством з обмеженою відповідальністю «Асад Девелопмент» () державної реєстрації права власності на групу приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.

Не погоджуючись з такими діями та рішеннями відповідача позивач і звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, регулюються Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01 липня 2004 року №1952-IV, (далі - Закон №1952-IV), який спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав.

Так, відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 2, п. 1 ч. 1 ст. 4, ч.ч. 4, 5 ст. 3, ч. 1 ст. 6 Закону №1952-IV, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Державній реєстрації прав підлягають, зокрема, право власності.

Будь-які дії особи, спрямовані на набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, можуть вчинятися, якщо речові права на таке майно зареєстровані згідно із вимогами цього Закону, крім випадків, коли речові права на нерухоме майно, що виникли до 1 січня 2013 року, визнаються дійсними згідно з частиною третьою цієї статті, та у випадках, визначених статтею 28 цього Закону.

Державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться незалежно від місцезнаходження нерухомого майна в межах Автономної Республіки Крим, області, міст Києва та Севастополя.

На підставі рішення Міністерства юстиції України державна реєстрація права власності та інших речових прав може проводитися в межах декількох адміністративно-територіальних одиниць, визначених в абзаці першому цієї частини.

Державна реєстрація обтяжень речових прав проводиться незалежно від місцезнаходження нерухомого майна.

Державна реєстрація прав проводиться за заявами у сфері державної реєстрації прав будь-яким державним реєстратором з урахуванням вимог, встановлених абзацами першим - третім цієї частини, крім випадку, передбаченого абзацом п'ятим цієї частини.

Державна реєстрація прав у результаті вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об'єктом незавершеного будівництва проводиться нотаріусом, яким вчинено таку дію.

Організаційну систему державної реєстрації прав становлять:

1) Міністерство юстиції України та його територіальні органи;

2) суб'єкти державної реєстрації прав: виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації; акредитовані суб'єкти;

3) державні реєстратори прав на нерухоме майно (далі - державні реєстратори).

Відповідно до ст. 9, п. 1 ч. 1, п.п. 1-6 ч. 3 ст. 10, ч. 1 ст. 11, п.п. 1, 7, 14 ч. 1 ст. 27, ч.ч. 1, 2, 4 ст. 18, ч.ч. 1, 3 ст. 20, п. 1 ч. 1 ст. 23, п.п. 1-5 ч. 1, ч.ч. 2, 5 ст. 24 Закону №1952-IV, до повноважень суб'єктів державної реєстрації прав належить:

1) забезпечення: проведення державної реєстрації прав; ведення Державного реєстру прав; взяття на облік безхазяйного нерухомого майна; формування та зберігання реєстраційних справ.

Зберігання реєстраційних справ у паперовій формі здійснюється виключно виконавчими органами міських рад міст обласного та/або республіканського Автономної Республіки Крим значення, Київською, Севастопольською міськими, районними, районними у містах Києві та Севастополі державними адміністраціями за місцезнаходженням відповідного майна;

2) здійснення інших повноважень, передбачених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Акредитовані суб'єкти можуть здійснювати визначені у частині першій цієї статті повноваження в повному обсязі або здійснювати їх виключно в частині забезпечення прийняття та видачі документів у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень на підставі договору з суб'єктом державної реєстрації прав та/або нотаріусом.

Державним реєстратором є, зокрема, громадянин України, який має вищу освіту за спеціальністю правознавство, відповідає кваліфікаційним вимогам, встановленим Міністерством юстиції України, та перебуває у трудових відносинах з суб'єктом державної реєстрації прав.

Державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об'єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі: укладеного в установленому законом порядку договору, предметом якого є нерухоме майно, речові права на яке підлягають державній реєстрації, чи його дубліката; рішення про закріплення нерухомого майна на праві оперативного управління чи господарського відання, прийнятого власником нерухомого майна чи особою, уповноваженою управляти таким майном; інших документів, що відповідно до законодавства підтверджують набуття, зміну або припинення прав на нерухоме майно.

Державний реєстратор:

1) встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема: відповідність обов'язкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення у випадках, передбачених законом; відповідність повноважень особи, яка подає документи для державної реєстрації прав; відповідність відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться у Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих/отриманих документах; наявність обтяжень прав на нерухоме майно; наявність факту виконання умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов'язує можливість виникнення, переходу, припинення речового права, що підлягає державній реєстрації;

2) перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення;

3) під час проведення державної реєстрації прав, що виникли в установленому законодавством порядку до 1 січня 2013 року, обов'язково запитує від органів влади, підприємств, установ та організацій, які відповідно до законодавства проводили оформлення та/або реєстрацію прав, інформацію (довідки, засвідчені в установленому законодавством порядку копії документів тощо), необхідну для такої реєстрації, у разі відсутності доступу до відповідних носіїв інформації, що містять відомості, необхідні для проведення державної реєстрації прав, чи у разі відсутності необхідних відомостей в єдиних та державних реєстрах, доступ до яких визначено цим Законом, та/або у разі, якщо відповідні документи не були подані заявником;

4) під час проведення реєстраційних дій обов'язково використовує відомості Державного земельного кадастру та Єдиного реєстру дозвільних документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, а також використовує відомості, отримані у порядку інформаційної взаємодії Державного реєстру прав з Єдиним державним реєстром судових рішень;

5) відкриває та/або закриває розділи в Державному реєстрі прав, вносить до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об'єкти та суб'єктів таких прав;

6) присвоює за допомогою Державного реєстру прав реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна у випадках, передбачених цим Законом.

Державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав.

Державна реєстрація прав проводиться на підставі: договорів, укладених у порядку, встановленому законом, та актів прийому-передачі активів та/або зобов'язань неплатоспроможного банку приймаючому або перехідному банку, крім випадків, визначених законом; свідоцтв про право власності на нерухоме майно, виданих відповідно до вимог цього Закону; свідоцтв про право власності, виданих органами приватизації наймачам житлових приміщень у державному та комунальному житловому фонді; державних актів на право власності або постійного користування на земельну ділянку у випадках, встановлених законом; рішень судів, що набрали законної сили; інших документів, що підтверджують виникнення, перехід, припинення прав на нерухоме майно, поданих органу державної реєстрації прав разом із заявою.

Державна реєстрація прав проводиться в такому порядку:

1) прийняття/отримання документів для державної реєстрації прав, формування та реєстрація заяви в базі даних заяв;

2) виготовлення електронних копій документів, поданих для державної реєстрації прав, шляхом сканування (у разі подання документів у паперовій формі) та їх розміщення у Державному реєстрі прав;

3) встановлення черговості розгляду заяв, зареєстрованих у базі даних заяв;

4) перевірка документів на наявність підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав та прийняття відповідних рішень;

5) прийняття рішення про державну реєстрацію прав (у разі відсутності підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав);

6) відкриття розділу в Державному реєстрі прав та/або внесення до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідних відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об'єкти та суб'єктів цих прав;

7) формування витягу з Державного реєстру прав про проведену державну реєстрацію прав для подальшого використання заявником;

8) видача/отримання документів за результатом розгляду заяви.

Перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Державні реєстратори зобов'язані надавати до відома заявників інформацію про перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав.

Державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим/отриманим документам.

Заява на проведення реєстраційних дій та оригінали документів, необхідних для проведення таких дій, подаються заявником у паперовій або електронній формі у випадках, передбачених законодавством.

У разі якщо оригінали документів, необхідних для проведення реєстраційних дій, відповідно до законодавства залишаються у справах державних органів, органів місцевого самоврядування, що їх видають, заявник подає копії документів, оформлені такими органами відповідно до законодавства.

Про подання/отримання заяви на проведення реєстраційних дій державний реєстратор невідкладно повідомляє власника об'єкта нерухомого майна, щодо якого подано заяву.

Порядок подання заяв у сфері державної реєстрації прав та повідомлення власника об'єкта нерухомого майна про подані заяви визначається Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Заява про державну реєстрацію прав у результаті вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об'єктом незавершеного будівництва одночасно з завершенням такої дії обов'язково формується та реєструється нотаріусом, яким вчинено таку дію.

Розгляд заяви про державну реєстрацію прав може бути зупинено державним реєстратором виключно у таких випадках, зокрема, подання документів для державної реєстрації прав не в повному обсязі, передбаченому законодавством.

У державній реєстрації прав та їх обтяжень може бути відмовлено у разі, якщо:

1) заявлене речове право, обтяження не підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону;

2) заява про державну реєстрацію прав подана неналежною особою;

3) подані документи не відповідають вимогам, встановленим цим Законом;

4) подані документи не дають змоги встановити набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяження;

5) наявні суперечності між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями.

За наявності підстав для відмови в державній реєстрації прав державний реєстратор приймає рішення про відмову в державній реєстрації прав.

Рішення про відмову в державній реєстрації прав повинно містити вичерпний перелік обставин, що стали підставою для його прийняття.

Відмова в державній реєстрації прав з підстав, не передбачених частиною першою цієї статті, заборонена.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 Закону №1952-IV, документи, що подаються для державної реєстрації прав, повинні відповідати вимогам, встановленим цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Разом з тим, згідно з п.п. 40, 48, 57 та 57-1 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1127, державна реєстрація прав проводиться на підставі документів, необхідних для відповідної реєстрації, передбачених статтею 27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та цим Порядком.

Для державної реєстрації права власності у зв'язку з передачею майна у власність юридичної особи як внесок (внесення майна до статутного (складеного) капіталу (статутного фонду), вступні, членські та цільові внески членів кооперативу тощо) подаються:

1) документ, що посвідчує право власності особи на майно, що передається у власність юридичної особи (крім випадку, коли право власності на таке майно вже зареєстровано в Державному реєстрі прав);

2) акт приймання-передачі майна або інший документ, що підтверджує факт передачі такого майна.

Справжність підписів на акті приймання-передачі майна або іншому документі, що підтверджує факт передачі такого майна, засвідчується відповідно до Закону України "Про нотаріат";

3) рішення органу або особи, уповноважених установчими документами юридичної особи або законом (у разі, коли передача майна здійснюється іншою юридичною особою);

4) письмова згода всіх співвласників (у разі, коли передача здійснюється щодо майна, що перебуває у спільній власності).

Для державної реєстрації права власності та інших речових прав на майно, яке набувається у зв'язку з виконанням умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов'язує можливість виникнення, переходу, припинення таких прав, також подається документ, що підтверджує наявність факту виконання відповідних умов правочину.

Для державної реєстрації прав, що набувається не у результаті вчинення нотаріальних дій або не на підставі документів, виданих (оформлених) органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, також подаються документи, що визначають обсяг цивільної правоздатності, дієздатності фізичних та юридичних осіб, а також обсяг повноважень представника фізичної або юридичної особи.

Перевірка цивільної правоздатності та дієздатності юридичної особи здійснюється шляхом отримання з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомостей про таку особу, у тому числі її установчих документів, та перевірки відповідності реєстраційної дії, яка вчиняється, обсягу її цивільної правоздатності та дієздатності.

Стосовно рішень державного реєстратора Київської філії комунального підприємства "Реєстрація нерухомості" Вітько Маріанни Мирсаєтівни від 17.07.2018 року № 42099237 (щодо припинення іпотеки групи приміщень №147) та від 17.07.2018 року № 42099264 (щодо припинення обтяження групи приміщень №147), судом встановлено наступне.

Як вбачається з Договору позики від 25 січня 2018 року, укладеного між Позивачем та ОСОБА_3, та укладеного в його забезпечення Договору іпотеки, строк виконання зобов'язань - до 25 січня 2019 року.

Отже, реєстраційні дії від 17.07.2018 року № 42099237, № 42099264 щодо припинення іпотеки та припинення обтяження групи приміщень №147, були вчинені до закінчення строку повернення позики за Договором від 25 січня 2018 року.

У відповідності до статті 17 Закону України «Про іпотеку» № 898-IV від 05.06.2003р. (далі - Закон № 898-IV), іпотека припиняється у разі:

- припинення основного зобов'язання або закінчення строку дії іпотечного договору;

- реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону;

- набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки;

- визнання іпотечного договору недійсним;

- знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її;

- з інших підстав, передбачених цим Законом.

Відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку (ч.3 ст. 17 Закону № 898-IV).

При цьому, частиною 1 статті 2 Закону № 898-IV визначено, хто є заявником для державної реєстрації прав та їх обтяжень. Так, заявником зокрема є:

1) власник, інший правонабувач, сторона правочину, у яких виникло речове право, або уповноважені ними особи - у разі подання документів для проведення державної реєстрації набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав;

2) орган державної влади, його посадова особа, якими встановлено, змінено або припинено обтяження, особа, в інтересах якої встановлено, змінено або припинено обтяження, або уповноважені ними особи - у разі подання документів для проведення державної реєстрації набуття, зміни або припинення обтяження речових прав;

3) іпотекодержатель, особа, в інтересах якої встановлено, змінено або припинено іпотеку, або уповноважені ними особи - у разі подання документів для проведення державної реєстрації набуття, зміни або припинення іпотеки.

Відповідно до ч. 3 ст. 33 Закону № 898-IV звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Аналізуючи приписи наведених вище правових норм слід дійти висновку, що заява про державну реєстрацію припинення іпотеки та заборони на нерухоме майно може подаватися виключно власником нерухомого майна, переданого в іпотеку, або особою, в інтересах якої було встановлено таке обтяження (зокрема, іпотекодержателем) та з підстав, визначених Законом України «Про іпотеку».

Згідно наявної в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень інформації, оскаржувані рішення індексний номер 42099264 від 17.07.2018 року та індексний номер 42099237 від 17.07.2018 року були прийняті Відповідачем на підставі Заяви іпотекодержателя, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коноваловою Е.А. 25.01.2018 року за реєстровим №68.

Водночас, як вбачається із змісту заяви ОСОБА_3, справжність підпису на якій засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Роєнко І.В. 10.11.2018 року за реєстровим №1007, останній жодних документів, які б підтверджували проведення повного розрахунку по Договору позики від 25.01.2018 року, згоду на припинення іпотеки та зняття заборони на нерухоме майно, в тому числі заяву, посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коноваловою Е.А. 25.01.2018 року за реєстровим №68, не підписував та не звертався до державного реєстратора Київської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Вітько Маріанни Мирсаєтівни із заявами про припинення іпотеки та зняття заборони на нерухоме майно (номер запису про іпотеку: 24536560, номер запису про обтяження: 24536238).

Крім того, доказом того, що ОСОБА_3 ніколи не підписував заяви від 25.01.2018 року та така заява не оформлювалася приватним нотаріусом Коноваловою Е.А., слугує заява останньої, справжність підпису якої засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кударенко В.М. 06.11.2018 року за реєстровим №2806.

Також, як зазначає позивач, ним не вчинялись жодних дій щодо припинення іпотеки та зняття заборони на нерухоме майно.

Підсумовуючи наведене, суд приходить до висновку, що оскільки ані позивач, ані ОСОБА_3 (іпотекодержатель) не зверталися до державного реєстратора Вітько Маріанні Мирсаєтівній із заявами про припинення іпотеки та зняття заборони на нерухоме майно, дії останнього від 17.07.2018 року № 42099237 (щодо припинення іпотеки групи приміщень №147) та № 42099264 (щодо припинення обтяження групи приміщень №147) є такими, що прийняті з порушенням Закону України «Про іпотеку».

Стосовно рішень, прийнятих державним реєстратором Київської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Вітько Маріанною Мирсаєтівною №42102438 від 17.07.2018 року (щодо проведення за ТОВ «Рідний край» державної реєстрації права власності на групу приміщень №147) та №42122215 від 18.07.2018 року (щодо проведення за ТОВ «Асад Девелопмент» державної реєстрації права власності на групу приміщень №147), суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст. 10 Закону № 1952-IV державний реєстратор:

1) встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема: відповідність обов'язкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення у випадках, передбачених законом; відповідність повноважень особи, яка подає документи для державної реєстрації прав; відповідність відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться у Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих/отриманих документах; наявність обтяжень прав на нерухоме майно; наявність факту виконання умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов'язує можливість виникнення, переходу, припинення речового права, що підлягає державній реєстрації;

2) перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення;

Згідно ст. 11 Закону № 1952-IV державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав.

Частиною 2 статті 18 Закону передбачено, що перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Відповідно до п. 48 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою КМ України № 1127 від 25.12.2015р. (далі - Порядок № 48), для державної реєстрації права власності у зв'язку з передачею майна у власність юридичної особи як внесок (внесення майна до статутного (складеного) капіталу (статутного фонду), вступні, членські та цільові внески членів кооперативу тощо) подаються:

1) документ, що посвідчує право власності особи на майно, що передається у власність юридичної особи (крім випадку, коли право власності на таке майно вже зареєстровано в Державному реєстрі прав);

2) акт приймання-передачі майна або інший документ, що підтверджує факт передачі такого майна.

Справжність підписів на акті приймання-передачі майна або іншому документі, що підтверджує факт передачі такого майна, засвідчується відповідно до Закону України "Про нотаріат";

3) рішення органу або особи, уповноважених установчими документами юридичної особи або законом (у разі, коли передача майна здійснюється іншою юридичною особою);

4) письмова згода всіх співвласників (у разі, коли передача здійснюється щодо майна, що перебуває у спільній власності).

Системний аналіз зазначених норм дозволяє дійти висновку, що для реєстрації права власності на нерухоме майно до державного реєстратора має звернутись належна особа та надати документи, які обов'язковими згідно діючого Порядку № 48.

ТОВ "Рідний Край" в поданому поясненні на позовну заяву зазначив, що жодних рішень про прийняття групи приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, як внесок до статутного капіталу ТОВ «Рідний край» ні директором ні учасником ТОВ «Рідний край» не приймалися. Рішення про передачу групи приміщень №147 до статутного капіталу ТОВ «Асад девелопмент» не приймалися. Директор ТОВ «Рідний край» не підписував жодних документів щодо переходу права власності на групу приміщень №147 від ОСОБА_1 до ТОВ «Рідний край» та від ТОВ «Рідний край» до ТОВ «Асад девелопмент», в тому числі не підписував Акт приймання-передачі нерухомого майна № 4 від 16.07.2018р. і не підписував Акт приймання-передачі нерухомого майна №4 від 18.07.2018р.

Вказані обставини директор ТОВ "Рідний Край" виклав в листі від 01.11.2018р., а також підтвердив представник ТОВ "Рідний Край" в судовому засіданні 12.02.2018р.

З метою встановлення обставин та підстав прийняття оскаржуваних рішень ухвалами від 19.11.2018р. та від 20.12.2018р. суд зобов'язував Київську філію комунального підприємства "Реєстрація нерухомості" надати суду належним чином засвідчені копії матеріалів реєстраційної справи №000 щодо об'єкта нерухомого майна - Група приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, на підставі яких державним реєстратором Київської філії комунального підприємства "Реєстрація нерухомості" Вітько Маріанною Мирсаєтівною були прийняті рішення індексний номер: 42099264 від 17.07.2018 року, індексний номер: 42099237 від 17.07.2018 року, індексний номер: 42102438 від 17.07.2018 року та індексний номер: 42122215 від 18.07.2018 року.

Проте витребувані судом документи станом на 12.02.2019р. суду подані не були.

Згідно з частиною четвертою статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб'єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Як вже зазначалось вище, для державної реєстрації права власності у зв'язку з передачею майна у власність юридичної особи як внесок (внесення майна до статутного капіталу) заявник зобов'язаний надати державному реєстратору заяву встановленої форм, акт приймання-передачі майна або інший документ, що підтверджує факт передачі такого майна, а також рішення органу або особи, уповноважених установчими документами юридичної особи або законом (у разі, коли передача майна здійснюється іншою юридичною особою).

Однак, згідно інформації, що міститься в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, підставою виникнення у ТОВ «Асад Девелопмент» права власності на Нежитлові приміщення послугував лише Акт приймання-передачі нерухомого майна №4 від 18.07.2018 року, виданий ТОВ «Рідний Край» та ТОВ «Асад Девелопмент».

Окрім вищевказаного Акту, жодних інших документів, які є обов'язковими згідно діючого Порядку, заявником не надавалося. Зокрема, державному реєстратору не було надано, а останнім не було витребувано у заявника рішення органу або особи, уповноважених установчими документами ТОВ «Рідний Край» про передачу Нежитлових приміщень у власність ТОВ «Асад Девелопмент», в тому числі як вклад до статутного капіталу даного товариства.

Натомість, як вбачається із змісту листа ТОВ «Рідний Край» б/н від 01.11.2018 року жодних рішень про передачу вказаних приміщень до статутного капіталу ТОВ «Асад Девелопмент» ні директором, ні учасником Товариства не приймалися, Акт приймання-передачі нерухомого майна №4 від 18 липня 2018 року не підписувався.

Крім того, в матеріалах справи наявний лист приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ангеловської О.С. за вих. № 386/01-16 від 20 листопада 2018 року, згідно якого на акті приймання-передачі нерухомого майна № 4 від 16.07.2018р. справжність підписів ОСОБА_1 та директора ТОВ «Рідний Край» ОСОБА_9 під реєстровим номером № 1514, нею не засвідчувалась.

Також вказаним листом приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ангеловська О.С. повідомляє, що справжність підписів будь-яких осіб на Протоколі позачергових загальних зборів учасників ТОВ «Рідний Край» № 16/07 від 16.07.2018р. під реєстровим номером № 1478, нею не засвідчувалась.

Зважаючи на викладене, а також звертаючи увагу на те, що відповідачем та третіми особами не надано до суду жодних доказів на підтвердження обґрунтованості (правомірності) оскаржуваних дій, суд приходить до висновку, що такі дії (рішення) вчинені (прийняті) відповідачем з порушенням вимог законодавства, є протиправними та підлягають скасуванню.

Згідно з ч. 1 ст. 9, ст. 72, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, (далі - КАС України), розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Таким чином, із системного аналізу вище викладених норм та з'ясованих судом обставин вбачається, що позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню повністю.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 77, 139, 241-246, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення індексний номер: 42099237 від 17.07.2018 року, прийняте державним реєстратором Київської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Вітько Маріанною Мирсаєтівною щодо припинення іпотеки групи приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.

3. Визнати протиправним та скасувати рішення індексний номер: 42099264 від 17.07.2018 року, прийняте державним реєстратором Київської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Вітько Маріанною Мирсаєтівною щодо припинення обтяження групи приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.

4. Визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний №42102438 від 17.07.2018 року, прийняте державним реєстратором Київської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Вітько Маріанною Мирсаєтівною щодо проведення за Товариством з обмеженою відповідальністю "РІДНИЙ КРАЙ" () державної реєстрації права власності на групу приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.

5. Визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний №42122215 від 18.07.2018 року, прийняте державним реєстратором Київської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Вітько Маріанною Мирсаєтівною щодо проведення за Товариством з обмеженою відповідальністю «Асад Девелопмент» () державної реєстрації права власності на групу приміщень №147 (нежитлові приміщення), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.

6. Стягнути на користь ОСОБА_1 (АДРЕСА_1; РНОКПП НОМЕР_1) судові витрати за сплату судового збору в загальному розмірі 2 819,20 (дві тисячі вісімсот дев'ятнадцять) гривень 20 коп. з Державного реєстратора Київської філії комунального підприємства "Реєстрація нерухомості" Вітько Маріанни Мирсаєтівни (03179, м. Київ, просп. Перемоги 131, прим. 3).

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя О.В. Патратій