Справа № 480/545/19
Суддя: С.О. Бондар
Дата ухвалення: 2019-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
15 лютого 2019 р. справа № 480/545/19
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Бондар С.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області в особі головного інспектора Бордулінської Наталії Олексіївни про визнання дій неправомірними та скасування припису,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернулася до Тростянецького районного суду Сумської області з позовною заявою до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області в особі головного інспектора Бордулінської Наталії Олексіївни про визнання дій неправомірними та скасування припису від 23.08.2018 №282.
Ухвалою Тростянецького районного суду Сумської області від 27.12.2018 позовна заява залишена без руху у зв'язку з несплатою позивачем судового збору та ненаданням копій позову та доданих документів для відповідача.
10.01.2019 ОСОБА_1 подала до Тростянецького районного суду Сумської області заяву про усунення недоліків позовної заяви шляхом надання копії позовної заяви з додатками для відповідача та просила звільнити її від сплати судового збору.
Ухвалою Тростянецького районного суду Сумської області від 15.01.2019 справа за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області в особі головного інспектора Бордулінської Наталії Олексіївни про визнання дій неправомірними та скасування припису передана за підсудністю до Сумського окружного адміністративного суду.
14.02.2109 справа надійшла до Сумського окружного адміністративного суду.
Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 14.02.2019 головуючим у справі визначений суддя Бондар С.О.
Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи немає підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Дослідивши матеріали позовної заяви, суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору та залишає позовну заяву без руху, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Разом з тим, положеннями ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.
Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Отже, підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є зокрема незадовільний майновий стан фізичної особи.
При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Позивачем, на підтвердження скрутного майнового стану, надано копію довідки про розмір пенсії за період з липня по грудень 2018 року та копію довідки про розмір відрахувань за період з вересня 2018 по грудень 2019 року.
Суд зазначає, що надані позивачем копії довідок не є належними доказами, які підтверджують тяжкий майновий стан ОСОБА_1 та доказом неможливості сплати судового збору.
Таким чином, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення заяви позивача про звільнення від сплати судового збору.
За приписами ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
В силу положень ч. 1 ст. 3 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.
Тобто, необхідною умовою розгляду судом позовної заяви є сплата особою, яка звертається з цією заявою, судового збору у визначеному розмірі.
Як вбачається з позовної заяви, позивач просить визнати дії неправомірними та скасування припису.
Системний аналіз ч. 1 ст. 5 та ч. 2 ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України дає підстави для висновку, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним акта чи окремих його положень, зобовязати вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією вимогою.
Таким чином, враховуючи приписи ст. 5 та ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає, що позивачу потрібно сплатити судовий збір за одну вимогу немайнового характеру.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно з п.п. 3.1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, зокрема, за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осі (768, 40 грн.).
Отже, позивачу необхідно надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 768, 40 грн.
Кошти повинні бути перераховані за наступними реквізитами:
Отримувач УК у м.Сумах/м. Суми
банк отримувача Державне казначейство України
МФО 899998
Код ЄДРПОУ 37970593
Код класифікації доходів бюджету 22030101.
Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Частиною 2 ст. 94 КАС України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.
Згідно з ч. 5 ст. 94 КАС України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Позивачем разом із позовною заявою до суду подано копії письмових документів, які не засвідчені належним чином в установленому законом порядку.
За приписами п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
З позовної заяви вбачається, що однією з вимог позивача є визнання дій неправомірними.
Проте, позивач не зазначає, які саме дії управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області є неправомірними, а також не викладі обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо неправомірності дій відповідача.
Враховуючи вище викладене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом:
- подання до суду доказів сплати судового збору за подання позовної заяви або надати докази неможливості сплати судового збору, а саме довідки з фіскальної служби щодо отримання річного доходу позивача за попередній календарний рік та довідки Південного об'єднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області про розмір пенсії за попередній календарний рік;
- надання суду належним чином завірених копій документів, а також належним чином завірених копій документів для відповідача;
- зазначити, які дії управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області є неправомірними, а також викласти обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо неправомірності дій відповідача.
Відповідно до ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ч. 1 ст. 169, КАС України, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області в особі головного інспектора Бордулінської Наталії Олексіївни про визнання дій неправомірними та скасування припису - залишити без руху.
2. Позивачу усунути недоліки позовної заяви в 7-денний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
3. Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із позовною заявою.
4. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачеві.
5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя С.О. Бондар