Справа № 804/1556/18
Суддя: Данилевич Н.А.
Дата ухвалення: 2019-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

15 лютого 2019 року

Київ

справа №804/1556/18

адміністративне провадження №К/9901/69494/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді (судді-доповідача) - Данилевич Н.А.,

суддів - Бевзенка В. М.,

Шарапи В.М.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження

касаційну скаргу Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 травня 2018 року (суддя - Жукова Є.О.) та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 08 листопада 2018 року (головуючий суддя - Бишевська Н.А., судді - Добродняк І.Ю., Семененко Я.В.) в адміністративній справі №804/1556/18

за позовом ОСОБА_3

до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області

про визнання протиправним та скасування наказу в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани, -

в с т а н о в и в :

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. 28 лютого 2018 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 17.01.2018р. №232 в частині притягнення інспектора СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

2. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 травня 2018 року позовну заяву ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 17.01.2018 р. №232 в частині притягнення інспектора СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани задоволено.

2.1. Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області від 17.01.2018 р. №232 в частині притягнення інспектора СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.

2.2. Стягнуто судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_3 з оплати судового збору у розмірі 704,80грн. (сімсот чотири грн.) 00коп.

3. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції вказав на те, що відповідачем при визначенні виду дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани не було враховано тяжкості проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка ОСОБА_3, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо. Суд зазначив, що надані позивачкою у якості доказів поважності відсутності за місцем служби документи щодо проходження обстеження в КЗ «Павлоградська міська лікарня№4 ДОР», а також факт здачі зброї ОСОБА_3 04.12.2017 р. не спростовують ні будь-якими належними та допустимими доказами з боку відповідача, підтверджують відсутність у діях позивачки умислу протиправної поведінки, будь-яких шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ними. Суд дійшов висновку, що обставини справи прямо свідчать про недотримання відповідачем норм Закону України «Про Національну поліцію», Закону України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» при винесенні останнім наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 17.01.2018 р. №232 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП» в частині притягнення інспектора СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

4. Не погодившись з вказаним рішенням, Головне управління Національної поліції у Дніпропетровській області з зазначеним рішенням суду не погодилось та подало апеляційну скаргу, згідно якої просило скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 травня 2018 року у справі №804/1556/18.

5. Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 08 листопада 2018 року апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 травня 2018 р. у справі № 804/1556/18 залишено без задоволення. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 травня 2018 р. у справі № 804/1556/18 - залишено без змін.

6. Апеляційний суд, підтримуючи висновки суду першої інстанції, зазначив, що підставою для прийняття спірного наказу про накладення дисциплінарного стягнення є матеріали службового розслідування, якими затверджено висновок про безпідставний невихід на роботу ОСОБА_3 05.12.2017 року. Разом з тим, позивачем не заперечується факт невиходу на роботу, та надано пояснення щодо проходження в цей день медичного обстеження, на підтвердження чого позивачем надано довідку Комунального закладу «Павлоградська міська лікарня №4» Дніпропетровської обласної ради від 05.12.2017р., з якої вбачається, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 дійсно проходила обстеження в Комунальному закладі «Павлоградська міська лікарня №4» Дніпропетровської обласної ради, та протокол фіброгастродуоденоскопічного дослідження №236 від 05.12.2017р. Суд вказав на те, що відповідачем не надано доказів того, що 05.12.2017 року ОСОБА_3 була задіяна в патрулюванні, будь-якому чергуванні.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та відзиву (заперечень)

7. 27 грудня 2018 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області (ГУНП, скаржник) на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 травня 2018 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 08 листопада 2018 року, в якій відповідач просив скасувати вказані судові рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

8. В обґрунтування поданої касаційної скарги скаржник зазначає, що судами залишено поза увагою те, що позивач фактично не заперечує обставини свого невиходу на роботу. Відповідач зауважує, що внутрішнім розпорядком дня поліцейських не передбачено права поліцейського самостійно приймати рішення про невихід на службу без погодження з безпосереднім керівником. Під час службового розслідування ГУНП з метою встановлення обставин невиходу ОСОБА_3 на службу 05.12.2017 року звернувся із запитами до медичних закладів м. Павлоград та до територіального медичного об'єднання МВС України по Дніпропетровській області з проханням надати інформацію щодо звернення позивача до цих закладів, проте згідно отриманих відповідей саме в період з 20.11.2017 року по 07.12.2017 року остання до медичних закладів не зверталась, на стаціонарному або амбулаторному лікуванні не перебувала, довідок не отримувала. Довідка КЗ «Павлоградська міська лікарня №4» ДОР про проходження ОСОБА_3 медичного обстеження до ГУНП не надавалась, а була надана останньою лише до суду з позовною заявою. Відповідач зазначає, що під час проведення службового розслідування ОСОБА_3 відмовилась від надання пояснень, про що було складено відповідний акт, від ознайомлення із зазначеним актом остання також відмовилась. Також ГУНП вважає, що судами першої та апеляційної інстанцій протиправно проігноровано те, що тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності. Довідка про проходження позивачем обстеження не відповідає вимогам, встановленим МОЗ України, а тому не є доказом, що підтверджує тимчасову непрацездатність ОСОБА_3 Таким чином, скаржник вважає, що ним при визначенні виду дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани було враховано тяжкість вчиненого позивачем проступку, обставини його скоєння, попередня поведінка ОСОБА_3, її ставлення до роботи, зокрема і те, що позивач за час служби в поліції не має заохочень. Крім того, ГУНП посилається на те, що визначення виду дисциплінарного стягнення є його дискреційними повноваженнями.

9. Позивачем надано до Суду відзив на касаційну скаргу, в якому ОСОБА_3 зазначає, що 05.12.2017 року вона дійсно проходила обстеження в комунальному закладі «Павлоградська міська лікарня №4». Під час проведення службового розслідування пояснення в неї не відбирались, причини її невиходу на роботу з'ясувати ніхто не намагався. Вказує на те, що під час розгляду справи у судах попередніх інстанцій відповідачем не було доведено всіх ознак складу дисциплінарного проступку. Вважає, що суди правильно встановили всі обставини справи, судові рішення ухвалені з дотриманням норм матеріального та процесуального права. ОСОБА_3 просила касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

10. Ухвалою Верховного Суду від 14 лютого 2019 року зазначену адміністративну справу призначено до розгляду.

II. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

11. Судами попередніх інстанцій встановлено, що 07.11.2015 р. наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1о/с відповідно до пункту 9 та 12 розділу XI Закону України «Про Національну поліцію» ОСОБА_3 (М-092085), яка мала спеціальне звання капітана міліції, призначено начальником чергової частини Юрївського відділення поліції Павлоградського відділу поліції, присвоївши їй спеціальне звання капітан поліції.

12. 26.12.2016р. наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №362 о/с відповідно до пункту 2 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено (у зв'язку з проведенням реорганізації) капітана поліції ОСОБА_3 начальником сектору реагування патрульної поліції №4 Юрївського відділення поліції Павлоградського відділу поліції, звільнивши її з посади начальника чергової частини того ж відділення поліції, з 26 грудня 2016 року.

13. 14.08.2017р. наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №259 о/с відповідно до пункту 3 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» позивача переміщено на посаду інспектора (за рахунок посади начальника) сектору реагування патрульної поліції №4 Юр'ївського відділення поліції Павлоградського відділу поліції, звільнивши з посади начальника того ж сектору, з 18 серпня 2017 року.

14. 13.11.2017р. наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №341 о/с, відповідно до пункту 2 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено капітана поліції ОСОБА_3 (0114082) на посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції №4 Юрївського відділення поліції Павлоградського відділу поліції (0114082), звільнивши з посади інспектора (за рахунок посади начальника) того ж сектору, з 13 листопада 2017 року.

15. 08.12.2017р. начальником Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області полковником поліції В.С.Рибаком було складено та направлено до начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Глуховері В.А. рапорт, з тексту якого вбачається, що останній просив вказівки на проведення службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни, яке виразилось у не виході на службу 05.12.2017р. начальником СРПП №3 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_3

16. Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області було видано наказ від 11.12.2017р. №5048 «Про організацію проведення службового розслідування», яким наказано: 1. призначити проведення службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни, яке виразилось у не виході на службу 05.12.2017 року начальником СРПП №3 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3; 2. проведення службового розслідування доручити комісії у складі: голови комісії - начальника Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції Вовка Д.С., заступника голови: заступника начальника - начальника СВ Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції Дутчак І.М., членів комісії - начальника СП Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції Бугая А.В., інспектора сектору кадрового забезпечення Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Жидко Є.В.; 3. Голові комісії подати на затвердження висновок службового розслідування разом з матеріалами у встановлені строки.

17. 17.01.2018р. начальником головного управління національної поліції в Дніпропетровській області В.А. Глуховерею було затверджено висновок службового розслідування за фактом не виходу на службу 05.12.2017 року інспектором СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_3

18. Службовим розслідуванням було встановлено, що інспектором СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_3 було порушено службову дисципліну, яка виразилась у не виході на службу 05.12.2017 року.

19. 05.12.2017 року до 10.00 год. ОСОБА_11 перебував на робочому місці в приміщенні Юрївського ВП та не бачив інспектора СРП №4 Юрївського ВП ОСОБА_3 на службі.

20. При цьому, в службовому розслідуванні зазначено, що опитаний інспектор ГРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_12 пояснив, що 04.12.2017 року він виконував роботу у добовому чергуванні у складі ГРПП з 09.00 год. 04.12.2017 р. до 09.00 год. 05.12.2017 р.

21. Під час несення служби, протягом робочого дня, ОСОБА_13 не бачив, щоб інспектор СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_3 знаходилась на робочому місці в Юрївському ВП. Бачив лише, що останню привезли на автомобілі Деу Ланос червоного кольору, щоб здати вогнепальну зброю. Після здачі зброї ОСОБА_3 поїхала.

22. Зі службового розслідування вбачається, що були також опитані ДОП Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_15; старший інспектор-черговий СРПП №3 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_16, помічник чергового СРПП №1 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старший сержант поліції ОСОБА_17, інспектор СП Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, інспектор ІП Павлоградського ВП ГУНПВ в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_18, інспектор Юр'ївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_19, інспектор роти №4 батальйону №3 УПП в м. Дніпрі, які зазначили, що ОСОБА_3 на робочому місці в приміщенні Юрївського ВП 05.12.2017 не бачили.

23. За результатами проведення службового розслідування факт не виходу інспектора СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 05.12.2017р. на службу без поважних причин знайшов своє підтвердження та став можливим внаслідок особистої недисциплінованості і недбалого ставлення до виконання службових обов'язків останньої.

24. 17.01.2018р. Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області було сформовано наказ від 17.01.2018 р. №232 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП» на підставі наказу ГУНП від 11.12.2017р. №5048 «Про організацію проведення службового розслідування».

25. Зазначеним наказом від 17.01.2018 р. №232 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП» було наказано: за порушення службової дисципліни, недотримання вимог ст.7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п.1 ч.1 ст.18 ЗУ «Про Національну поліцію», що виразилось у не виході 05.12.2017 р. на службу без поважних причин інспектору СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітану поліції ОСОБА_3 оголосити сувору догану. День невиходу на службу 05.12.2017 року інспектором СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_3 вважати прогулом. УФЗБО ГУНП в Дніпропетровській області (Перездрієнко С.В.) грошове забезпечення за 05.12.2017 року інспектору СРПП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітану поліції ОСОБА_3 не виплачувати. Начальнику СППП №4 Юрївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітану поліції ОСОБА_11 вказати на неналежний контроль за роботою підлеглих в частині додержання чинного законодавства України та виконавської дисципліни.

ІІІ. ДЖЕРЕЛА ПРАВОВОГО РЕГУЛЮВАННЯ (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин)

26. Стаття 19 Конституції України: органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

27. Частина 3 статті 91 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII): для поліцейських установлюється п'ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем.

28. Частина 2 статті 19 Закону №580-VIIІ: підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

29. Пункт 4 Прикінцевих та Перехідних положень Закону №580-VIII: до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

30. Пункт 9 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію» від 23 грудня 2015 року № 901-VIII: до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" поширити на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" (Відомості Верховної Ради України, 2006 р., № 29, ст. 245 із наступними змінами).

31. Частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року №3460-IV (далі - Дисциплінарний статут): службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

32. Частина 1 статті 2 Дисциплінарного статуту: дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

33. Частина 1 статті 5 Дисциплінарного статуту: за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

34. Частина 1 статті 7 Дисциплінарного статуту: службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку. У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.

35. Частина 1 статті 12 Дисциплінарного статуту: на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни може накладатися такий вид дисциплінарного стягнення: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну посадову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.

36. Стаття 14 Дисциплінарного статуту: з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування <…>. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ <…>. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис <…>. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо <…>. У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб рядового і начальницького складу, які мають дисциплінарне стягнення і знову допустили порушення службової дисципліни, дисциплінарне стягнення, що накладається, має бути більш суворим, ніж попереднє <…>.

37. Пункт 6.2.2 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України 12.03.2013 року №230 (далі - Інструкція): <…> у разі відмови опитуваної особи надати пояснення в обов'язковому порядку документально засвідчити таку відмову складанням акта. Акт засвідчується підписами не менше двох осіб, одна з яких обов'язково повинна бути виконавцем. Акт у триденний строк з моменту складання в установленому порядку реєструється в канцелярії (секретаріаті) за місцем проходження служби виконавця, а в разі неможливості - в органі (підрозділі) внутрішніх справ, працівник якого допустив порушення, після чого вказаний акт приєднується до матеріалів службового розслідування <…>.

38. Пункт 6.3 Інструкції: права особи РНС, стосовно якої проводиться службове розслідування: 6.3.1. Отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування. 6.3.2. Брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, в установленому порядку подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування. 6.3.3. Висловлювати письмові зауваження щодо об'єктивності та повноти проведення службового розслідування, дій або бездіяльності службової особи (осіб), яка (і) його проводить (ять). 6.3.4. Відмовлятися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім'ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України. 6.3.5. За письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, у частині, яка її стосується, крім випадків, визначених законодавством України. 6.3.6. Оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки і в порядку, що визначені законодавством України. Забороняється затверджувати висновок службового розслідування без отримання від особи РНС письмового пояснення або за відсутності акта про її відмову в наданні письмового пояснення. Небажання особи РНС, відносно якої проводиться службове розслідування, надавати пояснення не перешкоджає затвердженню висновку службового розслідування та накладенню дисциплінарного стягнення.

39. Пункт 1.1, 1.2 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров'я України №455 від 13.11.2001року: тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності. Видача інших документів про тимчасову непрацездатність забороняється, крім випадків, обумовлених п.1.13, 2.7, 2.16, 2.17, 2.18, 2.19, 2.20, 3.4, 3.16, 6.6.

40. Пункт 1 наказу Міністерства внутрішніх справ України від 23.03.2016 року №201: затвердити форму довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України, що додається.

41. Пункт 1, 5 Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.09.2016 року №2786: початок роботи о 9.00 <…>. Перебування у робочий час поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів та інших структурних, відокремлених підрозділів ГУНП за межами службових приміщень (адміністративних будівель) з метою вирішення службових питань погоджуються з керівниками відповідних самостійних структурних підрозділів ГУНП.

ІV. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

42. Вирішуючи питання про обґрунтованість поданої касаційної скарги, Верховний Суд виходить з наступного.

43. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що перегляд судових рішень здійснюється в межах доводів та вимог касаційної скарги, перевірка правильності застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права - на підставі встановлених фактичних обставин справи (частина 1 статті 341 КАС України).

44. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина 2 статті 341 КАС України).

45. Як вірно встановлено судами попередніх інстанцій, підставою для прийняття спірного наказу про накладення дисциплінарного стягнення на позивача стали висновки службового розслідування щодо безпідставного невиходу на роботу ОСОБА_3 05.12.2017 року.

46. При цьому, позивачем ані в судах попередніх інстанцій, ані у відзиві на касаційну скаргу не спростовано вказані обставини, цей факт визнається останньою. Так, ОСОБА_3 обґрунтовує зазначене порушення проходженням нею в цей день медичного обстеження, що підтверджується наданою довідкою Комунального закладу «Павлоградська міська лікарня №4» Дніпропетровської обласної ради від 05.12.2017 року та протоколом фіброгастродуоденоскопічного дослідження №236 від 05.12.2017 року. Суди попередніх інстанцій зазначений доказ визнали таким, що підтверджує відсутність у діях позивачки умислу протиправної поведінки, будь-яких шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ними. Крім того, вказали на те, що відповідачем не надано доказів того, що 05.12.2017 року ОСОБА_3 була задіяна в патрулюванні, будь-якому чергуванні тощо.

47. Однак, ухвалюючи рішення у справі, судами залишено поза увагою положення ч. 3 ст. 91 Закону №580-VIII, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.09.2016 року №2786, та статті 7 Дисциплінарного статуту в контексті встановлення тривалості робочого часу поліцейського та дотримання ним трудової дисципліни.

48. Судами не здійснено перевірку наявних в матеріалах доказів непрацездатності позивача з огляду на положення Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров'я України №455 від 13.11.2001року та наказу Міністерства внутрішніх справ України від 23.03.2016 року №201. Судами не надано правової оцінки обґрунтованості обставин відсутності позивача на службі 05.12.2017 року.

49. Також суди попередніх інстанцій дійшли висновку про недоведеність відповідачем обставин складання акту від 26.12.2017 року про відмову ОСОБА_3 від надання пояснень під час проведення відносно неї службового розслідування. Водночас, висновки судів в цій частині ґрунтуються лише на допитах свідків - співробітників ГУНП в Дніпропетровській області, тоді як судами не надано правової оцінки зазначеному доказу з огляду на положення законодавства щодо порядку його складання та оформлення.

50. Крім того, судами не з'ясовано обставини виявлення безпосередньо ОСОБА_3 наміру брати участь у проведеному відносно неї службовому розслідуванні, за результатами якого останню притягнуто до дисциплінарної відповідальності, ознайомлюватись з матеріалами даного службового розслідування, надавати свої пояснення та зауваження. Судами не досліджено процедуру проведення відносно позивача службового розслідування безпосередньо в частині дотримання пунктів 6.2.2, 6.3 Інструкції.

51. За приписами 242 КАС України (в редакції, чинній на час ухвалення судами рішень у справі) рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

52. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 349 КАС України Суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

53. Згідно п. 1 ч. 2 статті 353 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази.

54. За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про те, що судами першої та апеляційної інстанцій порушено принцип офіційного з'ясування обставин справи, що призвело до ухвалення рішень, які не відповідають вимогам Кодексу адміністративного судочинства України щодо законності і обґрунтованості, а тому такі рішення підлягають скасуванню, а справа - направленню на новий розгляд до суду першої інстанції.

55. Керуючись статтями 341, 344, 349-354, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, -

п о с т а н о в и в :

56. Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області - задовольнити частково.

57. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 травня 2018 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 08 листопада 2018 року - скасувати.

58. Направити адміністративну справу №804/1556/18 за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани до Дніпропетровського окружного адміністративного суду на новий розгляд.

59. Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не оскаржується.

Суддя-доповідач Н.А. Данилевич

Судді В.М. Бевзенко

В.М. Шарапа