Справа № 320/806/19
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2019-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 лютого 2019 року м. Київ № 320/806/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Колеснікова І.С., розглянувши позовну заяву

ОСОБА_1

до Білоцерківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Білоцерківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення від 10.06.2015 № 19814-10.

Відповідно до вимог частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Разом із позовною заявою представником позивача подано заяву про поновлення пропущеного строку, в обґрунтування якої зазначено, що 09.11.2018 при спробі відчужити один із своїх автомобілів позивачеві стало відомо, що він знаходиться у податковій заставі.

На адвокатський запит представника позивача, Головне управління ДФС у Київській області повідомила, що по відношенню до позивача прийнято податкове повідомлення - рішення від 10.06.2015 № 19814-10.

На другій сторінці позовної заяви, представник позивача вказав, що податкове зобов'язання відповідно до спірного рішення сплачено 20.08.2015.

Крім того, представник позивача зазначив, що відповідно до пункту 56.18 статті 56 Податкового Кодексу України з урахуванням строків давності, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Розглядаючи заяву позивача про поновлення попущеного строку, суд зазначає таке.

Згідно частини 1 та 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання.

Як передбачено пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Отже, строк для звернення до суду платника податків із вимогою про визнання протиправним рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов'язання, в тому числі і податкової вимоги, визначається за правилами пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України, а тому зазначений строк становить 1095 днів із дня отримання такого рішення. Відтак, строк звернення до суду в даних правовідносинах встановлюється спеціальним законом, в саме Податковим кодексом України.

З огляду на викладене, суд зазначає, що представником позивача невірно трактується пункт 56.18 статті 56 Податкового кодексу України, а саме без урахування строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Крім того, суд зазначає, що предметом позову є - визнання протиправним та скасування податкового повідомлення, яке відповідно до пояснень представника позивача сплачено 20.08.2015, що свідчить про те, що з цієї дати позивач знав про спірне рішення.

Також, до позовної заяви додано лист Головного управління ДФС у Київській області про розгляд запиту від 25.01.2019 № 1643/Адв/10-36-13-01.

Відповідно до відомостей вказаного листа ОСОБА_1 сформовані податкові повідомлення - рішення форми «Ф» по транспортному податку з фізичних осіб № 19814-10 від 10.06.2015 на суму 25 000 грн.та № 19821-10 від 10.06.2015 на суму 25 000 грн.

Вказані рішення направлені засобами поштового зв'язку з рекомендованим повідомленням про вручення листом від 16.06.2015 № 020 (отримано ОСОБА_1 особисто 19.06.2015). Сума транспортного податку ОСОБА_1 сплачено 20.08.2015 в розмірі 25 000 грн. та в подальшому лише 16.11.2018 в розмірі 25 000 грн.

Отже, враховуючи відомості листа Головного управління ДФС у Київській області суд дійшов висновку, що починаючи з 19.06.2015 позивачу було відомо про оспорюване рішення, податкове зобов'язання по якому вона сплатила 20.08.2015, чим визнала законність такого зобов'язання.

Відтак, суд не може вважати поважною підставою для обчислення строків звернення до суду щодо оскарження податкового повідомлення - рішення від 10.06.2015 № 19814-10 з 09.11.2018 факт обізнаності позивача із забороною відчуження автомобіля у зв'язку з його знаходженням у податковій заставі.

Відповідно до вимог частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, враховуючи вимоги статті 123 Кодексу адміністративного судчинства України, суд визнає наведені представником позивача у заяві про поновлення пропущеного строку обставини - неповажними та вбачає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачеві десять днів для подання нової заяви з зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Крім того, в силу приписів пунктів 4, 5 та 8 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; докази, що підтверджують вказані обставини; докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів (частина четверта статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно частини 7 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Проте, як вбачається з позовної заяви, представником позивача не додано до позовної заяви копії спірного рішення.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленими статтями 160, 161, 171 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з зазначенням інших підстав для поновлення строку;

- копії податкового повідомлення - рішення від 10.06.2015 № 19814-10.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Білоцерківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення від 10.06.2015 № 19814-10, - залишити без руху.

2. Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

3. Роз'яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовну заяву буде повернуто згідно пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Колеснікова І.С.