Справа № 280/4321/18
Суддя: Кисіль Роман Валерійович
Дата ухвалення: 2019-01-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 січня 2019 року 11:30Справа № 280/4321/18 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Киселя Р.В., за участю секретаря судового засідання Мащенко Д.В.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

третьої особи ОСОБА_3,

розглянув в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради (вул. Чернишевського, буд. 26, м. Мелітополь, Запорізька область, 72312), треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Обслуговуючий кооператив «№36 Березка» (вул. Героїв України, буд. 51, кв. 40, м. Мелітополь, Запорізька область, 72319) та ОСОБА_3 (АДРЕСА_2), про визнання протиправним та скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

12.10.2018 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач або ОСОБА_1) до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради (далі - відповідач або Відділ ДАБК Виконавчого комітету ММР), в якій позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25.09.2018, складений спеціалістом І категорії відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Деревянко Юлією Вікторівною відносно позивача.

Крім того, просить стягнути з відповідача сплачений судовий збір.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що 25.09.2018 спеціалістом 1 категорії відділу будівельного контролю Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Дерев'янко Юлією Вікторівною відносно ОСОБА_1 складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Зазначеним приписом зупинені будівельні роботи до вирішення конфліктної ситуації між власником об'єкта та сусідами. Позивач вважає вказаний припис від 25.09.2018 протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки представником відповідача не враховано те, що перед початком робіт ОСОБА_1 отримані згоди на реконструкцію його квартири від сусідки ОСОБА_5, яка проживає над його квартирою на другому поверсі у квартирі АДРЕСА_3. Аналогічні згоди отримані від сусіда ОСОБА_6 власника квартири АДРЕСА_2 та ОК «36 Березка» в м.Мелітополі, який займає під офіс сусіднє з квартирою позивача приміщення. Крім того, 03.06.2017 позивачем отриманий дозвіл на реконструкцію квартири під офіс-магазин у правління ОК «36 Березка» в м.Мелітополі (витяг з протоколу засідання членів правління ОК «36 Березка» в м.Мелітополі від 23.06.2017). Таким чином, посилання у приписі від 25.09.2018 на те, що ОСОБА_1 порушена ст.10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» є безпідставним. У позивача в наявності всі необхідні документи та дозволи для проведення будівельних робіт. Однак незважаючи на ці обставини, відповідач зазначеним приписом, порушую конституційні права позивача на володіння, користування та розпорядження об'єктом нерухомості. Просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Ухвалою судді від 16.10.2018 позов був залишений без руху, наданий позивачу строк для усунення недоліків позову. У визначений судом строк позивач усунув недоліки позову.

Ухвалою суду від 30.10.2018 відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 21.11.2018.

Відповідач позов не визнав, надіслав до суду відзив (вх.№37430 від 19.11.2018), в якому зазначив, що 04.09.2018 від трьох співвласників спільного майна багатоквартирного будинку надійшли заяви про зупинення реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_4, яка належить позивачу. На підставі отриманих звернень було видано наказ та направлення про проведення позапланової перевірки об'єкта «Реконструкція квартири під офіс-магазин» за адресою: АДРЕСА_4 щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевіркою було встановлено, що позивач отримав погодження тільки від одного власника суміжної квартири на реконструкцію його квартири. Згоди інших власників сусідніх з об'єктом реконструкції квартири, позивач не отримував. Відповідно до вимог ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» позивач повинен був отримати згоду власників квартир та нежитлових приміщень свого під'їзду або секції суміжних квартир, площа яких разом перевищує 75 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень під'їзду (секції). У позивача є дійсною згода лише одного власника квартири АДРЕСА_3 - ОСОБА_5, що не відповідає нормам зазначеного Закону. За результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт відповідачем складено Акт від 25.09.2018 року №92 та винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25.09.2018. Вважає, що Відділом ДАБК Виконавчого комітету ММР припис винесено законно та обґрунтовано. Просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Також, 19.11.2018 від Відділу ДАБК Виконавчого комітету ММР надійшло клопотання (вх.№37431) про розгляд справи №280/4321/18 за відсутності представника відповідача.

21 листопада 2018 року до суду надійшла заява (вх.№37765) ОСОБА_3 про залучення її до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.

Ухвалою суду від 21.11.2018 підготовче засідання відкладалось до 03.12.2018.

26.11.2018 до суду надійшла уточнена позовна заява позивача, в якій позовні вимоги лишились незмінними, але в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору зазначено - Обслуговуючий кооператив «36 Березка».

27 листопада 2018 року позивачем подана заява (вх.№38673) про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Обслуговуючий кооператив «36 Березка».

Ухвалами суду від 03.12.2018 залучено в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні Відділу ДАБК Виконавчого комітету ММР - Обслуговуючий кооператив «№36 Березка» (далі - третя особа 1 або ОК «№36 Березка») та ОСОБА_3 (далі - третя особа 2 або ОСОБА_3). Підготовче засідання відкладено до 12.12.2018.

04 грудня 2018 року від ОСОБА_1 надійшло клопотання (вх.№39608) про проведення підготовчого засідання, призначеного на 12.12.2018, за його відсутності та його представника. Просить справу призначити до судового розгляду.

11 грудня 2018 року від ОСОБА_3 надійшли письмові пояснення (вх.№40727), в яких вказано, що 04.09.2018 вона звернулась до відповідача з заявою-скаргою щодо проведення будівельних робіт позивачем. Також третя особа зазначила, що своєї згоди на переведення з житлового приміщення у нежитлове квартири АДРЕСА_4 громадянину ОСОБА_1 не давала.

12 грудня 2018 року від представника відповідача надійшло клопотання (вх.№40754) про розгляд справи №280/4321/18 за його відсутності.

Ухвалою суду від 12.12.2018 закрито підготовче провадження у справі № 280/4321/18, справа призначена до судового розгляду по суті на 03 січня 2019 року.

02 січня 2019 року від позивача надійшов уточнений адміністративний позов (вх.№104) в якому позовні вимоги та їх обґрунтування залишилися незмінними.

03 січня 2019 року від ОК «№36 Березка» надійшов відзив на позовну заяву (вх.№123) в якому зазначено, що Закон України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» застосовується щодо багатоквартирних будинків, де немає сформованих та зареєстрованих у встановленому законом порядку об'єднань співвласників або житлово-будівельних кооперативів. Застосування Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» відносно ОК «№36 Березка» та її членів невірним, оскільки у даному випадку необхідно керуватися Законом України «Про кооперацію», оскільки саме Обслуговуючий кооператив в особі Правління надав згоду ОСОБА_1 на реконструкцію його квартири. Вказаний орган діяв виключно в межах наданих йому повноважень відповідно до п.6.5Статуту ОК «№36 Березка». Звертає увагу суду також на те, що позачерговий збір членів ОК «№36 Березка», оформлений протоколом №1 від 03.11.2018 не проводився. Будь-який рішень загальних зборів членів Обслуговуючого кооперативу, з приводу заборони відчуження та виводу квартир ОК «№ 36 Березка» із житлового фонду без згоди загального збору не приймалося. Підтримує заявлені позивачем вимоги в повному обсязі та просить суд задовольнити позов.

03 січня 2019 року від позивача надійшла відповідь на відзив (вх.№128) в якій надані пояснення, аналогічні поясненням наданим ОК «№36 Березка» у відзиві на позов. Крім того зазначено, що посилання відповідача на думку деяких членів кооперативу про те, що реконструкція його квартири призведе до можливого погіршення стану якості їх квартир спростовується висновком спеціалізованого в області будівництва підприємства, викладеному у довідці ТОВ «Стройград стар» № Д000023 від 30.11.2018. Також вважає, що позачергова перевірка, здійснена відповідачем у зв'язку з анонімним зверненням деяких осіб, звернень ОСОБА_7, ОСОБА_8 та ОСОБА_3 на час призначення перевірки не було. Проте, навіть якщо вони і існували, на час призначення перевірки, то в них немає жодного обґрунтованого посилання на норми діючого містобудівного законодавства, які б були порушені з боку позивача, або з боку проектної організації яка здійснює нагляд за реконструкцією квартири. Просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Також, 03.01.2019 від ОК «№36 Березка» надійшла заява (вх.№226) про розгляд справи за відсутності представника. Заявлені позивачем вимоги підтримує та просить суд задовольнити позов.

В судовому засіданні 03.01.2019 позивач та представник позивача підтримали заявлені вимоги в повному обсязі, третя особа 2 проти задоволення позову заперечила.

Розгляд справи здійснювався за допомогою технічних засобів, а саме: програмно-апаратного комплексу «Акорд».

У судовому засіданні 03 січня 2019 року, на підставі ст.250 КАС України, судом проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Суд, заслухавши пояснення позивача, третьої особи, представника позивача, розглянувши матеріали, з'ясувавши обставини адміністративної справи та дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив наступне.

Позивач подав відповідачу повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з незначними наслідками (СС1), яке було зареєстроване відповідачем 20.06.2018. Відповідно до зазначеного повідомлення, позивач здійснює реконструкцію належної йому квартири під офіс-магазин.

Як вбачається з матеріалів справи, 16.08.2018 за вх. № Ко-63/з до відповідача надійшов анонімна заява (без підпису (ів) та від невідомої (их) особи (осіб)), в якій було зазначено, що власник квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_1 без узгодження з власниками суміжних квартир та членами ОК «36 Березка» почав переобладнання своєї квартири під магазин чи офіс. В зв'язку з чим невідома особа (особи) просили вжити заходи щодо припинення переобладнання квартири в нежитлове приміщення (а.с. 70).

Як зазначив представник відповідача у наданому відзиві, на підставі анонімної заяви від 16.08.2018 № Ко-63/з, відповідачем було видано наказ та направлення № 85 від 28.08.2018 про проведення позапланової перевірки об'єкта «Реконструкція квартири під офіс-магазин» за адресою: АДРЕСА_4 щодо дотримання ОСОБА_1 - власником квартири, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Позапланова перевірка проводилась з 28.08.2018 по 10.09.2018. За результатами вивчення наявних матеріалів перевірки, які були надані позивачем щодо реконструкцій об'єкта за зазначеною адресою, було складено Акт позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 28.08.2018 №85 (а.с. 22-27).

У вказаному Акті позапланового заходу від 28.08.2018 №85 зазначено, що «Під час перевірки об'єкта «Реконструкція магазину під офіс-магазин» за адресою: АДРЕСА_4 встановлено:

- відповідна документація в наявності;

- порушень чинного законодавства не виявлено» (а.с. 26).

04.09.2018 за вх.№ Г-72/з до Відділу ДАБК Виконавчого комітету ММР надійшла заява ОСОБА_7, яка проживає за адресою: АДРЕСА_5, про зупинення реконструкції квартири АДРЕСА_4, так як вона не давала згоди на її реконструкцію (а.с. 71).

04.09.2018 за вх.№ Х-70/з до Відділу ДАБК Виконавчого комітету ММР надійшла заява-скарга ОСОБА_3, яка проживає за адресою: АДРЕСА_2, про зупинення реконструкції квартири АДРЕСА_4 у зв'язку з тим, що вона не давала згоди на реконструкцію та можливим погіршенням стану якості квартири заявниці, оскільки вона є суміжною з об'єктом реконструкції (а.с. 73).

04.09.2018 за вх.№Г-71/з до Відділу ДАБК Виконавчого комітету ММР надійшла заява ОСОБА_8, яка проживає за адресою: АДРЕСА_6, про те, що вона не давала дозволу на реконструкцію кв. АДРЕСА_4 (а.с. 75).

21.09.2018 відповідачем було видано наказ № 46 та направлення № 92 про проведення позапланової перевірки об'єкта «Реконструкція квартири під офіс-магазин» за адресою: АДРЕСА_4 щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. В направленні від 21.09.2018 №92 зазначено, що позапланова перевірка призначена на підставі звернення ОСОБА_7 від 17.09.2018 (а.с. 76).

За результатами позапланової перевірки складено Акт позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 25.09.2018 №92 (а.с. 87-92).

В Акті позапланового заходу від 25.09.2018 №92 зазначено, що «Під час перевірки об'єкта «Реконструкція магазину під офіс-магазин» за адресою: АДРЕСА_4 встановлено:

- відповідна документація в наявності;

- але існує конфлікт між власником приміщення АДРЕСА_4 та співвласниками багатоквартирного будинку АДРЕСА_2» (а.с. 91).

На підставі висновків Акту позапланового заходу від 25.09.2018 №92 відповідачем винесено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25.09.2018 (а.с. 28, 93).

Приписом від 25.09.2018 відповідач вимагає від позивача: будівельні роботи зупинити з моменту винесення припису до вирішення конфлікту.

Вважаючи вказаний припис протиправним та таким, що підлягає скасуванню позивач звернувся з даним позовом до суду.

З'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд зазначає наступне.

Частинами 1-2 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон №3038) визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Судом встановлено, що позивач здійснює будівельні роботи на підставі зареєстрованого відповідачем повідомлення про початок будівельних робіт, і станом на дату судового розгляду реєстрація цього повідомлення не скасована.

За приписами п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону №3038 до повноважень відповідача належить контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

В обґрунтування припису посадова особа відповідача посилається на порушення позивачем вимог п.п. 1.4.5 ч. 1 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Про затвердження правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» від 17.08.2005 №76 та ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

За приписами пп. 1.1 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Про затвердження правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» від 17.08.2005 №76 ці Правила визначають порядок надання послуг з утримання будинків і прибудинкових територій:

- забезпечення нормального функціонування жилих будівель та прибудинкових територій протягом усього періоду їх використання за призначенням;

- проведення єдиної технічної політики в житловій сфері, що забезпечує виконання вимог чинних нормативів з утримання, поточного і капітального ремонту та реконструкції жилих будинків та прибудинкових територій.

Підпунктом 1.4.5 зазначених Правил для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи:

- копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення;

- копія поповерхових планів, завірених в установленому порядку;

- проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку;

- згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності.

З наведеного вбачається, що положеннями зазначеної норми регламентується питання щодо надання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень. Разом з тим, це питання не є питанням контроль за додержанням якого покладений на відповідача.

Згідно із преамбулою Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14.05.2015 № 417-VIII (далі - Закон №417) цей Закон визначає особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулює правові, організаційні та економічні відносини, пов'язані з реалізацією прав та виконанням обов'язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління.

За приписами ч. 1 ст. 2 Закону №417 предметом регулювання цього Закону є відносини, що виникають у процесі реалізації прав та виконання обов'язків власників квартир та нежитлових приміщень як співвласників багатоквартирного будинку.

При цьому статтею 10 Закону №417 регламентується порядок прийняття рішень щодо управління багатоквартирним будинком зборами співвласників.

З норм Закону №417 не вбачається наявність у відповідача повноважень щодо перевірки додержання його норм, оскільки ним не регламентуються питання містобудівної діяльності.

Частиною 1 статті 41 Закону №3038 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно із п 3. ч. 3 ст. 41 цього Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

З наведеної норми Закону №3038 вбачається, що обов'язкові для виконання приписи видаються, посадовою особою органів державного архітектурно-будівельного контролю за наслідками проведеної перевірки, лише у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

При цьому зазначеним Законом такій особі не надане право видавати обов'язковий для виконання припис у разі виявлення порушення іншого нормативно-правового акту, перевірка додержання якого не входить до кола повноважень такої особи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п.2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Тобто, зазначеними вище нормами не передбачено проведення органами Державного архітектурно-будівельного контролю перевірки наявності або відсутності дозволів (згод) від власників суміжних приміщень на проведення реконструкції нежитлового приміщення. Оскільки чинним законодавством не передбачено право позивача на здійснення зазначеної перевірки, то відповідач не мав права на здійснення зазначеного заходу за відсутності з боку позивача порушень вимог містобудівного законодавства.

На думку суду, звернення громадян з заявами щодо відсутності у позивача дозволів (згод) від власників суміжних приміщень на проведення реконструкції не є зверненнями про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Підсумовуючи викладене суд зазначає, що у відповідача були відсутні повноваження на проведення перевірки щодо питання (наявності або відсутності дозволів (згод) від власників суміжних приміщень на проведення реконструкції нежитлового приміщення, а також наявності «конфлікту» між власником об'єкта перевірки та співвласниками багатоквартирного будинку), яке за чинним законодавством не відноситься до його компетенції.

Таким чином, припис від 25.09.2018 винесено безпідставно та необґрунтовано.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

З урахуванням викладених обставин суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно з ч.1 ст.143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду, позивачем сплачено судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Керуючись статтями 241, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25.09.2018, складений спеціалістом І категорії відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Деревянко Юлією Вікторівною відносно ОСОБА_1.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради (вул. Чернишевського, буд. 26, м. Мелітополь, Запорізька область, 72312, ) на користь ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1) судові витрати у розмірі суми сплаченого судового збору у сумі 704,80 грн. (сімсот чотири гривні 80 коп.).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 18.02.2019.

Суддя Р.В. Кисіль