Справа № 2140/1304/18
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2019-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2019 р.м. ХерсонСправа № 2140/1304/18
11 год. 38 хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дубровної В.А.,

при секретарі: Мельник О.О.,

за участю представників

позивача - ОСОБА_1

відповідача - Якуба С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

встановив:

06 липня 2018 року ОСОБА_3 (надалі - позивач, ОСОБА_3 в інтересах якого діє ОСОБА_4, звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Херсонській області (надалі - відповідач, ГУНП в Херсонській області), у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 15.05.2018 року № 209 "Про відрядження працівників підрозділів ГУНП в Херсонській області в ГУНП в Луганській та Донецькій областях для проходження ними стажування" в частині відрядження для проходження стажування з 19.05.2018 р. по 20.08.2018 р. в ГУНП в Луганській області (м. Сєвєродонецьк) оперуповноваженого сектора кримінальної поліції Дніпровського відділення поліції Херсонського відділу поліції ГУНП рядового поліції ОСОБА_3.

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 04.06.2018 р. № 134 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_3 у вигляді звільнення зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію".

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 13.06.2018 р. № 148 о/с "Про особовий склад" в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_3 за п. 6 ч.1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію";

- поновити ОСОБА_3 на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектора кримінальної поліції Дніпровського відділення поліції Херсонського відділу поліції ГУНП в Херсонській області з 14.06.2018 р.

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Херсонській області на користь ОСОБА_3 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

Ухвалою суду від 25.07.2018 року позовну заяву ОСОБА_3 до ГУНП в Херсонській області в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 15.05.2018 року № 209 "Про відрядження працівників підрозділів ГУНП в Херсонській області в ГУНП в Луганській та Донецькій областях для проходження ними стажування", разом з доданими у цій частині документами повернути позивачу на підставі п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвалою суду від 25.07.2018 р. в інший частині позовних вимог відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, призначено розгляд справи на 06.08.2018 р.

Протокольною ухвалою суду від 06.08.2018 р. відкладено розгляд справи до 21.09.2018 р.

Ухвалою суду від 21.09.2018 р. зупинено провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням за результатом розгляду апеляційної скарги на ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду від 25.07.2018 р. в частині повернення позивачу позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 15.05.2018 року № 209 "Про відрядження працівників підрозділів ГУНП в Херсонській області в ГУНП в Луганській та Донецькій областях для проходження ними стажування".

Протокольною ухвалою суду від 23.01.2019 р. поновлено провадження у справі, оголошено перерву в судовому засіданні до 28.01.2019 р.

Позовні вимоги, які є предметом розгляду у даній справі, обґрунтовані тим, що позивач перебував на службі в лавах Національної поліції на посаді оперуповноваженого сектора кримінальної поліції Дніпровського відділення поліції Херсонського відділу поліції ГУНП в Херсонській області. Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 04.06.2018 р. № 134 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за п. 6 ч.1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", а саме за невиконання наказу начальника ГУНП в Херсонській області від 15.05.2018 р. № 209 "Про відрядження працівників ГУНП в Херсонській області в ГУНП в Луганській та Донецькій областях для проходження ними стажування". Позивач вважає притягнення його до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби в поліції незаконними, оскільки не вбачає зі свого боку дій, які дискредитують звання поліцейського, або внаслідок вчинення яких виникли негативні наслідки. Позивач вважає, що наказ начальника ГУНП в Херсонській області від 15.05.2018 р. № 209 про його відрядження для проходження стажування не виконано з поважних причин, а саме, у зв'язку з перебуванням дружини позивача у відпустці по догляду за дитиною та відсутністю інших родичів у м. Херсоні, про що його керівництво було повідомлено. Крім того, позивач вказує на протиправність наказу від 15.05.2018 р. № 209 "Про відрядження працівників ГУНП в Херсонській області в ГУНП в Луганській та Донецькій областях для проходження ними стажування", оскільки у відповідача не було законних підстав для направлення його на стажування. При цьому, позивач зазначає, що звільнення зі служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарної відповідальності, який є не спів мірним із порушенням службової дисципліни, у якому звинувачують позивача.

06 серпня 2018 року представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що 15.05.2018 р. ГУНП в Херсонській області видано наказ № 209 "Про відрядження працівників ГУНП в Херсонській області в ГУНП в Луганській та Донецькій областях для проходження ними стажування", відповідно до якого у період з 19 травня по 20 серпня 2018 року позивач був відряджений для проходження стажування в ГУНП в Луганській області (м. Сєвєродонецьк). Проте, 17.05.2018 р. ОСОБА_3 під час проведення інструктажу щодо дотримання дисципліни і законності, транспортної дисципліни під час знаходження у відрядженні категорично відмовився від проходження стажування. 19.05.2018 р. під час відправлення працівників на стажування була встановлена відсутність позивача, що свідчить про умисне невиконання ним письмового наказу прямого керівника. Згідно пояснень, наданих позивачем, встановлено, що він не вибув у відрядження для проходження стажування у зв'язку з сімейними обставинами. Відповідач вважає вказані дії ОСОБА_3 такими, що грубо порушують службову дисципліну та дискредитують звання поліцейського, оскільки поліцейський зобов'язаний неухильно дотримуватися положень Конституції, законів України та інших нормативно - правових актів, що регламентують діяльність поліції, присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових акті, посадових обов'язків, наказів керівництва, нести службу, виходячи з інтересів служби. Таким чином, за позицією відповідача, ОСОБА_3, відмовившись від виконання законного та зрозумілого наказу прямого керівника, проявив низькі професійні якості, зрадив принципи служби, чим порушив п.1, 2 ч.1 ст. 18 Закону України "Про національну поліцію", ч. 3 ст. 4, п. 1,7,8,9 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України", присягу працівника поліції, Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом МВС України від 09.11.2016 р. № 1179. У зв'язку з вказаними обставинами, наказом ГУНП в Херсонській області від 25.05.2018 р. № 693 призначено службове розслідування, у ході якого встановлено склад дисциплінарного проступку та доведено вину позивача. З огляду на вказане та враховуючи не визнання позивачем своєї вини у вчиненому проступку, а саме, ставленні ОСОБА_3 до виконання службових обов'язків, начальник ГУНП в Херсонській області прийняв правомірний наказ від 04.06.2018 р. "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП" та наказ від 13.06.2018 р. № 148 о/с "Про особовий склад", визнавши даний захід дисциплінарного стягнення таким, що відповідає тяжкості дисциплінарного проступку, вчиненого позивачем.

Дослідивши подані сторонами документи, заслухавши пояснення представників сторін, з'ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд вказує про наступне.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_3 у період з 13.03.2017 р. по 13.06.2018 р. проходив службу в лавах Національної поліції України на посаді оперуповноваженого сектора кримінальної поліції Дніпровського відділення поліції Херсонського відділу ГУНП в Херсонській області.

15.05.2018 р. начальником ГУНП в Херсонській області видано наказ № 209 "Про відрядження працівників підрозділів ГУНП в Херсонській області в ГУНП в Луганській та Донецькій областях для проходження стажування", відповідно до якого з метою організації стажування окремих категорій працівників підрозділів ГУНП в Херсонській області, подальшого вивчення їх ділових і особистих якостей, підвищення їхньої професійної майстерності та удосконалення їх організаційних навичок, на підставі Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затвердженого наказом МВС України від 24.12.2016 р. № 1625 "Про затвердження Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 76/28206 16 січня 2016 року та листа Національної поліції України від 26.01.2018 р. № 1053/01/12-2018 "Про організацію проведення стажування в системі Національної поліції України", наказано відрядити для проходження стажування з 19 травня по 20 серпня 2018 року в ГУНП в Луганській області (м. Сєвєродонецьк) оперуповноваженого сектора кримінальної поліції Дніпровського відділення поліції Херсонського відділу поліції ГУНП рядового поліції ОСОБА_3 (0079436).

З вказаним наказом ОСОБА_3 ознайомлений 16.05.2018 р., що підтверджується його особистим підписом на копії цього наказу.

21.05.2018 р. начальник УКЗ ГУНП в Херсонській області Кучерявий М.С. рапортом № 1123/2/01-2018 повідомив начальника ГУНП в Херсонській області, зокрема, про те, що оперуповноважений сектора кримінальної поліції Дніпровського відділення поліції Херсонського ВП ГУНП рядовий поліції ОСОБА_3 під час проведення 17.05.2018 р. в актовій залі ГУНП інструктажу щодо дотримання дисципліни і законності, транспортної дисципліни під час знаходження у відрядженні категорично відмовилися від проходження стажування. Крім того, повідомив, що 19.05.2018 р. під час відправлення працівників на стажування в підрозділи ГУНП в Донецькій та Луганській областях також виявлена відсутність ОСОБА_3, що свідчить про невиконання ним наказу начальника ГУНП від 15.05.2018 № 209 "Про відрядження працівників ГУНП в Херсонській області в ГУНП в Луганській та Донецькій областях для проходження ними стажування" працівниками Корабельтного та Дніпровського відділень поліції Херсонського ВП ГУНП.

25.05.2019 р. начальником ГУНП в Херсонській області видано наказ № 693 "Про призначення службового розслідування", яким відповідно до вимог п.2.2.1 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 р. № 230 наказано призначити за вказаним фактом службове розслідування.

Висновком службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Херсонській області від 31.05.2018 р., установлено, що оперуповноважений сектора кримінальної поліції Дніпровського відділення поліції Херсонського відділу поліції ГУНП рядового поліції ОСОБА_3 умисно не виконав письмовий наказ старшого прямого начальника без поважних причин, проігнорував вимоги Національної поліції України та ГУНП в області щодо неухильного дотримання службової дисципліни, чим порушив пунктів 1., 2. ч.1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", ч. 3 ст. 4, пункти 1, 7, 8, 9 ч. І ст. 7 Закону України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України", Присягу працівника поліції, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179.

У зв'язку з вказаними обставинами, даним висновком запропоновано звільнити оперуповноваженого сектора кримінальної поліції Дніпровського відділення поліції Херсонського відділу поліції ГУНП рядового поліції ОСОБА_3 зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну Поліцію" за скоєння вчинку, що дискредитує звання рядового і начальницького складу Національної поліції України і є несумісним із подальшим проходженням на службі в поліції, грубе порушення позивачем службової дисципліни, вимог статей 2, пунктів 1., 2. ч. 1 ст. 18, п. 2. ч. 1 ст. 65 Закону України "Про Національну поліцію", ч. 3 ст. 4, пунктів 1, 7, 8, 9 ч. І ст. 7 Закону України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України", Присяги працівника поліції, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, листа Національної поліції України від 26.01.2018 №1053/01/12-2018 "Про організацію проведення стажування в системі Національної поліції України", наказу ГУНП від 15.05.2018 № 209 "Про відрядження працівників підрозділів ГУНП в Херсонській області в ГУНП в Луганській та Донецькій областях для проходження ними стажування".

На підставі даного висновку службового розслідування наказом начальника ГУНП в Херсонській області від 04.06.2018 р. № 134 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", з яким ОСОБА_3 був ознайомлений 11.06.2018 р., що підтверджується розпискою ОСОБА_3 від 11.06.2018 р.

13.06.2018 р. начальником ГУНП в Херсонській області видано наказ № 148 о/с "Про особовий склад", яким відповідно до Закону України "Про Національну поліцію" наказано звільнити зі служби в поліції за ст. 77 ч.1 п. 6 (у зв'язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) рядового поліції ОСОБА_3 /0079436/ - оперуповноваженого сектора кримінальної поліції Дніпровського відділення поліції Херсонського відділу поліції ГУНП.

Вважаючи притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення у зв'язку з реалізацією дисциплінарного стягнення протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає про наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII).

Так, відповідно до пунктів 1, 2, 6 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов'язаний:

- неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва;

- інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно пункту 4 розділу XI Закону № 580-VIII, до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

Із положень статті 19 Закону № 580-VIII випливає, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до Закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

В свою чергу, з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов'язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179 затверджено Правила поведінки та професійної етики осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України (далі - Правила №1179) .

Із положень пункту 1 розділу II Правил № 1179, випливає, що під час виконання службових обов'язків поліцейський, серед іншого, повинен:

- неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов'язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами

Згідно зі ст. 9 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення зміни до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" від 23.12.2015 №901-VIII, до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" від 22.02.2006 №3460-ІV, яким визначається сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень.

Статтями 1 та 2 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України надано визначення службової дисципліни та дисциплінарного проступку.

Так, службова дисципліна - це дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Службова дисципліна в органах внутрішніх справ досягається: створенням належних умов проходження служби особами рядового і начальницького складу; набуттям високого рівня професіоналізму; забезпеченням гласності та об'єктивності під час проведення оцінки результатів службової діяльності; дотриманням законності і статутного порядку; повсякденною вимогливістю начальників до підлеглих, постійною турботою про них, виявленням поваги до їх особистої гідності; вихованням в осіб рядового і начальницького складу високих моральних і ділових якостей; забезпеченням соціальної справедливості та високого рівня соціально-правового захисту; умілим поєднанням і правильним застосуванням заходів переконання, примусу, дисциплінарного та громадського впливу; належним виконанням умов контракту про проходження служби.

Відповідно до ст.7 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу, зокрема: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку. У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.

Згідно із ст. 5 Дисциплінарного статуту за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Особи рядового і начальницького складу не несуть дисциплінарної відповідальності в разі, якщо шкода завдана правомірними діями внаслідок сумлінного виконання наказу начальника або виправданого за конкретних умов службового ризику.

Відповідно до п. 8 ст. 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни може накладатися такий вид дисциплінарного стягнення, як звільнення з органів внутрішніх справ.

Надаючи оцінку правомірності притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, яка втілилась у відповідному наказі, суд вказує, що підставою дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок.

Дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013 р. № 230 затверджено Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України. (далі - Інструкція № 230)

Пунктом 2.1. Інструкції №230 передбачено, що підставами для проведення службового розслідування є порушення особами рядового та начальницького складу службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами рядового та начальницького складу діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб рядового та начальницького складу чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб рядового та начальницького складу і можуть викликати суспільний резонанс.

Службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі, зокрема, у разі невиконання або неналежного виконання особами РНС під час службової діяльності вимог чинного законодавства, що призвело до порушення прав та законних інтересів громадян або негативно вплинуло на забезпечення виконання покладених на ОВС завдань з охорони громадського порядку, боротьби зі злочинністю. (п. 2.2.1 Інструкції № 230)

Відповідно до п. 2.6 Інструкції № 230 підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом начальника (полковника поліції) ГУНП в Херсонській області від 25.05.2018 року № 693 призначено службове розслідування на підставі п. 2.2.1 Інструкції № 230, а саме у зв'язку з невиконанням ОСОБА_3 наказу начальника ГУНП в Херсонській області від 15.05.2018 р. № 209 "Про відрядження працівників ГУНП в Херсонській області в ГУНП в Луганській та Донецькій областях для проходження ними стажування".

При цьому, абзацом 5 ст. 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення.

У матеріалах справи наявні пояснення ОСОБА_3 від 25.05.2018 року, отримані начальником СКЗ Херсонського ВП ГУНП підполковником поліції Піскун В.О., відповідно до змісту яких ОСОБА_3 зазначає, що разом зі свою дружиною ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка на даний період часу перебуває у декретній відпустці. Родичі позивача та родичі його дружини проживають за межами м. Херсона і надати будь-яку допомогу у них немає можливості, у зв'язку з чим позивач не може залишити свою дружину проживати одну протягом усього часу його перебування у Луганській області. З огляду на викладене, повідомляє про відмову відбути на стажування до Луганської області і просить направити його на стажування у наступну ротацію.

Крім того, у матеріалах справи наявний рапорт ОСОБА_3 на ім'я начальника ГУНП в Херсонській області (без дати), яким доповідає, що з проходженням стажування в Донецькій чи Луганській областях не згоден у зв'язку з тим, що не являється колишнім співробітником міліції чи поліції.

29.05.2018 р. начальником СКЗ Херсонського ВП ГУНП підполковником поліції Піскун В.О. отримані пояснення від майора поліції Пастух І.М., заступника начальника Дніпровського ВП, відповідно до змісту яких у період часу з 01.05.2018 р. по 20.05.2018 р. він виконував обов'язки начальника Дніпровського ВП СВП ГУНП в Херсонській області. Так, ним з рядовим поліції ОСОБА_3 було проведено бесіду щодо необхідності останнім проходження стажування в Донецькій та Луганській областях, але ОСОБА_3 відмовився, обґрунтовуючи це тим, що у нього вагітна дружина.

Також, 29.05.2018 р. начальником СКЗ Херсонського ВП ГУНП підполковником поліції Піскун В.О. отримані пояснення від інспектора СКЗ Херсонського ВП ГУНП Чехун В.В., відповідно до змісту яких нею був отриманий наказ ГУНП від 15.05.18 р. № 209, згідно з яким оперуповноважений СКП Дніпровського ВП ХВП ГУНП рядовий поліції ОСОБА_3 мав проходити стажування в Луганській області (м. Сєвєродонецьк). З вказаним наказом ОСОБА_3 був ознайомлений під особистий підпис 17.05.2018 р. ОСОБА_3 поїхав на інструктаж до ГУНП та повернувшись повідомив, що відмовляється від стажування, оскільки у нього вагітна дружина. З ОСОБА_3 була проведена бесіда про необхідність проходження стажування та що у разі відмови його може бути звільнено з лав Національної поліції України, однак ОСОБА_3 своє рішення не змінив.

Аналогічні обставини викладені у поясненнях старшого інспектора СКЗ ХВП Дніпровського ВП Зайцевої Н.О. від 29.05.2018 р. та заступника начальника СКП ОСОБА_11

Відповідно до абзаців 6-9 ст. 14 Дисциплінарного статуту, про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Згідно зі статтею 15 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України - звільнення із органів внутрішніх справ є одним із видів дисциплінарного стягнення, а стаття 22 цього Статуту в свою чергу передбачає право накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ начальником, якому надано право прийняття для проходження служби в органи внутрішніх справ.

Аналізуючи вказані правові норми, суд вважає, що підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення дисципліни або вчинення дисциплінарного проступку; для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності достатньо, щоб був зафіксований сам факт порушення або факт вчинення проступку; невиконання працівником поліції наказу є порушенням службової дисципліни; обставини вчинення дисциплінарного проступку встановлюються за результатами службового розслідування.

Як вбачається з матеріалів справи, на позивача накладено дисциплінарне стягнення та звільнено зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку - порушення службової дисципліни, яке полягало в умисному невиконанні письмового наказу начальника ГУНП в Херсонській області від 15.05.2018 року № 209 "Про відрядження працівників підрозділів ГУНП в Херсонській області в ГУНП в Луганській та Донецькій областях для проходження ними стажування" без поважних причин.

Щодо доводів позивача про протиправність наказу від 15.05.2018 р. № 209, а саме відсутність законних підстав для направлення ОСОБА_3 на стажування, то у суду відсутні підстави надавати йому правову оцінку в межах розгляду даної справи, оскільки на момент розгляду даних спірних правовідносин, зазначений наказ є чинним. При цьому, суд звертає увагу, що позивач своєчасно не скористався своїм правом на його оскарження, що підтверджено постановою П'ятого апеляційного адміністративного суду від 08.11.2018 р., якою залишено без змін ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду від 25.07.2018 року про повернення ОСОБА_3 позовної заяви до ГУНП в Херсонській області в частині визнання протиправним та скасування наказу ГУНП в Херсонській області від 15.05.2018 року № 209 "Про відрядження працівників підрозділів ГУНП в Херсонській області в ГУНП в Луганській та Донецькій областях для проходження ними стажування" на підставі п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Відповідно до положень ст. 60 Конституції України ніхто не зобов'язаний виконувати явно злочині розпорядження чи накази, тобто, у такому випадку особа звільнена від обов'язку виконання таких розпоряджень чи наказів.

Натомість, наказ ГУНП в Херсонській області від 15.05.2018 р. № 209 "Про відрядження працівників підрозділів ГУНП в Херсонській області в ГУНП в Луганській та Донецькій областях для проходження ними стажування" є чинним. При цьому, позивачем не доведено, а судом не встановлено наявність у даному наказі відповідача явно злочинних ознак. Крім того, виключно незгода з необхідністю відбути на стажування не дає позивачу підстав для невиконання законного та зрозумілого наказу.

Щодо посилання позивача на неспівмірність застосованого відповідачем дисциплінарного стягнення з вчиненим ОСОБА_3 проступком, то суд зазначає, що відповідно до приписів ст. 13 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, начальник ГУНП в Херсонській області, як особа, якій надано право на прийняття на службу, користується правом застосовувати до підлеглих дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

При цьому, відсутність законодавчо закріпленої вимоги диференціації застосування дисциплінарних стягнень та уповноваження законом на реалізацію дискреційних функцій для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності вимагає, щоб був зафіксований сам факт дисциплінарного порушення. Вид дисциплінарного стягнення визначається особою, яка вирішує питання про його накладення та його дискреційними повноваженнями.

В межах розгляду даних спірних правовідносин, судом встановлено, що факт порушення позивачем службової дисципліни у вигляді невиконання вимог законного та зрозумілого наказу керівництва ГУНП в Херсонській області, встановлений висновком службового розслідування від 31.05.2018 р.

При цьому, обраний відповідачем вид дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції дійсно є найсуворішим, у зв'язку з чим на начальника ГУНП в Херсонській області покладено обов'язок щодо врахування, зокрема, тяжкості дисциплінарного проступку, обставин, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов'язків тощо.

Надаючи правову оцінку обраному відповідачем оскарженого виду дисциплінарного стягнення, суд вказує наступне.

Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію завдань, потребує суворого дотримання службової дисципліни та пріоритету службових інтересів на особистими.

Відповідно до Правил етичної поведінки працівників апарату Міністерства внутрішніх справ, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сфери управління МВС, затверджених наказом МВС України від 28.04.2016 р. № 326, дії працівника поліції мають бути спрямовані на захист публічних інтересів, пріоритет загального блага громадян над особистими, приватними або корпоративними інтересами; добросовісне, чесне та професійне виконання працівниками МВС своїх обов'язків, виявлення ініціативи та творчих здібностей; постійне підвищення рівня своєї професійної компетентності та удосконалення організації своєї діяльності.

Отже, оцінюючи обставини викладені у висновку службового розслідування, матеріали службового розслідування та процитовані вище норми, а також оперативну обстановку у Донецькій та Луганській областях, суд не може не погодитись з позицію відповідача щодо наявності у діях позивача ознак грубого порушення службової дисципліни, адже сам факт невиконання наказу прямого начальника вже свідчить про порушення вимог ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, тобто скоєно вчинок, що дискредитує звання поліцейського Національної поліції України.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.01.2019 р. у справі № 804/7833/16.

Слід зазначити, що дискредитацією є позбавлення довіри до когось, підривання авторитету, приниження гідності певної особи і таке інше. Дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів внутрішніх справ і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Окремо суд також звертає увагу й на зміст присяги позивача, яка міститься у ст. 64 Закону № 580, а саме, поліцейський присягає дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя… та сумлінно виконувати свої службові обов'язки.

Щодо доводу представника позивача про проведення службового розслідування відносно ОСОБА_3 не уповноваженим складом посадових осіб, що підтверджується наказом начальника ГУНП у Херсонській області від 25.05.2018 р. № 693 " Про призначення службового розслідування " та висновок службового розслідування, то суд вказує наступне.

Відповідно до пункту 3.2 Інструкції № 230 службове розслідування проводиться посадовою особою, якій воно доручено, чи декількома особами у складі комісії, одна з яких за необхідності призначається головою цієї комісії.

Проведення службового розслідування доручається працівникам підрозділів внутрішньої безпеки, інспекції з особового складу підрозділів кадрового забезпечення, а якщо такі підрозділи не передбачені штатним розписом, уповноважені на те начальники доручають проведення службових розслідувань найбільш досвідченим працівникам, здатним усебічно вивчити обставини, що стали підставою для призначення службового розслідування, та зробити об'єктивні висновки. (п. 3.3. Інструкції № 230)

Аналіз вказаних норм законодавства дає суду підстави вважати, що проведення службового розслідування здійснюється працівниками, уповноваженими на це начальниками відповідних підрозділів.

Як встановлено судом, наказом начальника ГУНП у Херсонській області Мєрікова А.І. від 25.05.2018 р. № 693 "Про призначення службового розслідування" проведення службового розслідування доручено Херсонському відділу поліції ГУНП (Говорун О.В.), ВІОС УКЗ ГУНП (Ромашов Ю.С.), ВПЗ ГУНП (ОСОБА_2.) та Херсонському управлінню ДВБ НП України (Невкритий Г.М, за згодою), тобто керівникам тих відділів ГУНП у Херсонській області, до компетенції яких належить предмет службового розслідування.

Відповідно до змісту вступної частини висновку службового розслідування, його проведення здійснювалося начальником сектора кадрового забезпечення Херсонського відділу поліції ГУНП в Херсонській області Піскун В.О. спільно із заступником начальника ВІОС УКЗ ГУНП в Херсонській області підполковником поліції Долиною І.Б., старшим юрисконсультом відділу правового забезпечення ГУНП майором поліції Луценко Л.А., старшим оперуповноваженим Херсонського управління ДВБ Національної поліції України майором поліції Приведою О.О.

При цьому, висновок службового розслідування погоджено керівниками тих відділів, яким наказом начальника ГУНП у Херсонській області від 25.05.2018 р. № 693 доручено його проведення, а саме начальником Херсонського ВП ГУНП в Херсонській області Говорун О.В., начальником УКЗ ГУНП в Херсонській області Кучерявим М.С., начальником ВПЗ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_2, заступником начальника Херсонського управління ДВБ Національної поліції України Краєвським О.Л., чим спростовується довід представника позивача щодо проведення службового розслідування відносно позивача складом комісії, не передбаченим наказом начальника ГУНП у Херсонській області від 25.05.2018 р. № 693 "Про призначення службового розслідування".

Згідно з частиною першою ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Таким чином, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_3 про визнання протиправними і скасування наказів ГУНП України в Херсонській області від 04.06.2018 р. №134, та від 13.06.2018 р. №148 о/с необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, оскільки у відповідача були всі законні підстави для застосування дисциплінарного стягнення та звільнення позивача зі служби в поліції за порушення службової дисципліни.

У зв'язку з цим не підлягають задоволенню також похідні від них позовні вимоги щодо зобов'язання відповідача поновити ОСОБА_3 на службі в поліції та стягнути на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову ОСОБА_3 в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 7, 8, 9, 11, 86, 159-163 КАС України, суд -

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_3 (місце проживання АДРЕСА_1, рнокпп НОМЕР_1) до Головного управління Національної поліції в Херсонській області (місцезнаходження 73003, м. Херсон, вул. Лютеранська, 4, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П'ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

У зв'язку з перебуванням судді у відпустці з 31 січня 2019 р. по 06 лютого 2019 р. включно повний текст рішення виготовлений та підписаний 07 лютого 2019 р.

Суддя Дубровна В.А.

кат. 106030000