Справа № 640/2053/19
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2019-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 лютого 2019 року м. Київ № 640/2053/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

Городоцької селищної ради Радомишльського району Житомирської області
до Кабінету Міністрів України
про визнання протиправною бездіяльність, зобов'язання вчинити певні дії,-
В С Т А Н О В И В:

Городоцька селищна рада Радомишльського району Житомирської області (12265, Житомирська область, Радомишльський район, селище міського типу Городок, вул. Поштова, 23, код ЄДР: 38455781) звернулась до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Кабінету Міністрів України (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12/2), в якому просить суд:

визнати бездіяльність відповідача щодо зміни цільового призначення земельних ділянок в межах населеного пункту смт. Городок Радомишльського району Житомирської області, які перебувають у постійному користуванні Міністерства оборони України і не використовуються, або використовуються не за цільовим призначенням та які після прийняття Верховною Радою України від 05.07.2012 № 5173-VI «Про присвоєння найменування населеному пункту Радомишльського району Житомирської області селище Городок» та затвердження на 19 сесії Радомишльської районної ради рішення № 312 від 27.12.2013 Проекту землеустрою, щодо встановлення межі смт. Городок площею 788,5874 та Городоцької селищної ради Радомишльського району Житомирської області, перестали відповідати згідно ст. 1 Закону України «Про використання земель оборони» категорії земель оборони - протиправною та зобов'язати розглянути дане питання;

стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 1 921,00 грн.;

стягнути з відповідача на користь позивача понесені витрати на правничу допомогу в розмірі 15 000,00 грн.

Відповідно до п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Частиною 6 ст. 160 КАС України визначено, що якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п'ятої цієї статті стосовно представника.

Як видно з позовної заяви її подано представником позивача, натомість в порушення вимог п. 2 ч. 5 та ч. 6 ст. 160 КАС України позовна заява не містить реєстраційного номеру облікової картки платника податків представника позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Між тим, ані позовна заява, ані матеріали, що додані до позовної заяви не містять ані обґрунтованого розрахунку суми, що стягується, ані детального опису здійснених витрат необхідних для надання правничої допомоги.

Крім того, згідно з п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Так, як видно з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд, зокрема, визнати бездіяльність відповідача щодо зміни цільового призначення земельних ділянок в межах населеного пункту смт. Городок Радомишльського району Житомирської області, які перебувають у постійному користуванні Міністерства оборони України і не використовуються, або використовуються не за цільовим призначенням та які після прийняття Верховною Радою України від 05.07.2012 № 5173-VI «Про присвоєння найменування населеному пункту Радомишльського району Житомирської області селище Городок» та затвердження на 19 сесії Радомишльської районної ради рішення № 312 від 27.12.2013 Проекту землеустрою, щодо встановлення межі смт. Городок площею 788,5874 та Городоцької селищної ради Радомишльського району Житомирської області, перестали відповідати згідно ст. 1 Закону України «Про використання земель оборони» категорії земель оборони - протиправною та зобов'язати розглянути дане питання.

Разом з тим, у прохальній частині позовної заяви позивач не конкретизує, кого саме він просить суд зобов'язати розглянути питання та яке саме питання він просить щоб суд зобов'язав розглянути. Відтак позивачу слід привести прохальну частину позовної заяви у відповідність до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Також відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Крім того, згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вже було зазначено судом, позивач просить суд, зокрема, визнати бездіяльність відповідача щодо зміни цільового призначення земельних ділянок в межах населеного пункту смт. Городок Радомишльського району Житомирської області, які перебувають у постійному користуванні Міністерства оборони України і не використовуються, або використовуються не за цільовим призначенням та які після прийняття Верховною Радою України від 05.07.2012 № 5173-VI «Про присвоєння найменування населеному пункту Радомишльського району Житомирської області селище Городок» та затвердження на 19 сесії Радомишльської районної ради рішення № 312 від 27.12.2013 Проекту землеустрою, щодо встановлення межі смт. Городок площею 788,5874 та Городоцької селищної ради Радомишльського району Житомирської області, перестали відповідати згідно ст. 1 Закону України «Про використання земель оборони» категорії земель оборони - протиправною та зобов'язати розглянути дане питання.

Тобто, позивач просить суд визнати протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо не зміни цільового призначення земельних ділянок в межах населеного пункту смт. Городок Радомишльського району Житомирської області, які перебувають у постійному користуванні Міністерства оборони України з 13.05.1965.

Так у позовній заяві позивач зазначає, що в результаті реформування Збройних Сил України, Верховною Радою України від 05.07.2012 № 5173-VI «Про присвоєння найменування населеному пункту Радомишльського району Житомирської області» населеному пункту Радомишльського району Житомирської області присвоєно найменування - селище Городок.

Рішенням Житомирської обласної ради від 16.08.2012 № 653 було створено Городоцьку селищну раду.

Як зазначає позивач у позовній заяві, у 2013 році був розроблений та погоджений Радомишльською райдержадміністрацією, Управлінням Держземагенства у Радомишльському районі Житомирської області та затверджений 231 рішенням на 19 сесії Радомишльської районної ради від 27.12.2013 Проект землеустрою, щодо встановлення межі земельної межі смт. Городок площею 788,587 га Городоцької селищної ради Радомишльського району Житомирської області.

Натомість, позивач у позовній заяві зазначає, що створивши у 2012 році суб'єкт господарювання в особі Городоцької селищної ради і не надавши йому об'єкту (території) на якій буде проводити господарську діяльність, порушується ст. 144 Конституції України, ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та інші Закони України де мова йде про діяльність органів місцевого самоврядування на відповідній території.

Також, у позовній заяві позивач зазначає, що жодних дій зі сторони Кабінету Міністрів України та Міністерства оборони України щодо зміни цільового призначення, добровільної відмови та передачі в комунальну власність Городоцької селищної ради земельної ділянки, в межах населеного пункту та військового майна, відповідно до намічених заходів на протязі 6-ти років не відбулось.

Тобто, проаналізувавши викладені позивачем у позовній заяві обставини, можна дійти висновку, що про порушення свої прав та законних інтересів Городоцькій селищній раді Радомишльського району Житомирської області було відомо ще у 2013 році.

Натомість до суду з даним позовом позивач звернувся лише 01.02.2019, про що свідчать дані з сайту ДП «Укрпошта» (відстеження поштових відправлень за штриховим ідентифікатором № 44). Тобто позивач звернувся до суду із значним пропуском шестимісячного строку на звернення до суду.

При цьому, заяви про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду позовна заява не містить, а також доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску суду не надано.

Отже, наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) зазначення реєстраційного номеру облікової картки платника податків представника позивача;

2) уточнення позовних вимог із зазначенням - який орган/суб'єкт слід зобов'язати вчинити певні дії та які саме дії (розглянути заяву, тощо) з урахуванням вищевикладеного;

3) обґрунтованого розрахунку суми за правничу допомогу;

4) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін