Справа № 817/1606/17
Суддя: Махаринець Д.Є.
Дата ухвалення: 2019-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
14 лютого 2019 року м. Рівне №817/1606/17
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Махаринець Д.Є., по адміністративній справі за позовом
ОСОБА_1, що виступає в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2
до Управління ДМС України в Рівненській області Управління ДМС України у Рівненській області Володимирецький районний сектор
про зобов'язання вчинення певних дій,
08 лютого 2019 року до Рівненського окружного адміністративного суду надійшла заява Управління ДМС України в Рівненській області (далі - заявник) про роз'яснення судового рішення, а саме постанови суду від 13.12.2017 у справі №817/1606/17.
Вказаною постановою адміністративний позов задоволено частково. Зобовязано Володимирецький районний сектор Державної міграційної служби у Рівненській області оформити та видати ОСОБА_2 паспорт громадянина України раніше встановленого зразка - у вигляді паспортної книжечки. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Присуджено на користь позивача ОСОБА_1, яка виступає в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень Володимирецького районного сектору Державної міграційної служби у Рівненській області судовий збір в сумі 640 грн.
В заяві від 08.02.2019 про роз'яснення судового рішення, заявник просить суд роз'яснити постанову Рівненського окружного адміністративного суду від 13.12.2017 у справі 857/1606/17.
Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.
Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.
Суд зазначає, що стаття 254 КАС України не містить спеціальних вимог до заяв, у зв'язку з чим суд застосовує за аналогією положення статті 167 КАС України.
Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені в статті 167 КАС України.
Частиною 1 статті 167 КАС України визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:
1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;
2) найменування суду, до якого вона подається;
3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;
4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;
5) підстави заяви (клопотання, заперечення);
6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);
7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.
Заява про роз'яснення судового рішення подана без додержання вимог, встановлених п.7 ч.1 ст.167 КАС України, з огляду на наступне.
1. Заявник просить роз'яснити постанову суду від 13.12.2018 у справі 817/1606/17 за позовом ОСОБА_1, що виступає в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 до Управління ДМС України в Рівненській області, Управління ДМС України у Рівненській області Володимирецький районний сектор, однак по тексту заяви міститься обґрунтування стосовно неможливості оформлення паспорту у формі книжечки ОСОБА_3.
Отже, в порушення п.4 ч.1 ст. 167 КАС України, заявником зазначено суперечливі дані стосовно питання, яке має бути розглянуто судом.
2. Відповідно до частини 3 статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).
Заява підписана т.в.о. начальника ОСОБА_4, проте до заяви не додано докази на підтвердження його повноважень (довіреності, наказу про призначення, тощо), а згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСОБА_5 - керівник з 01.06.2012 (ЗГІДНО ПОЛОЖЕННЯ).
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.
До поданої заяви не додано документів, що посвідчують правовий статус заявника як уповноваженої від імені Управління ДМС України в Рівненській області особи.
Крім того, суд звертає увагу заявника, що роз'яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.
В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.
Крім того, ще Верховний Суд України в ухвалі від 13.07.2016 по справі № 21-452iп16 зазначив, що системне тлумачення положень КАС України дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз'яснено у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Тобто, роз'яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.
Аналогічне твердження міститься в ухвалі Верховного Суду України від 13 липня 2016 року у справі № 21-5743іп15.
Окрім цього, суд зазначає, що зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення. Підставою для роз'яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акту є його неясність, невизначеність.
Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акту, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.
При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акту виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.
Постанова суду від 13.12.2017 у справі №817/1606/17, якою задоволено частково позов та процесуальне питання про вирішення якого просить заявник, що пов'язане з виконанням судового рішення у справі №817/1606/17, в розумінні ст.254 КАС України, не містить таких підстав для її роз'яснення, як то: резолютивна частина ухвали припускає кілька варіантів її тлумачення та/або її важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного її виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Також, заявником в заяві не зазначено, що в резолютивній частині постанови суду йому неясно та невизначено, або які виникли труднощі з розумінням резолютивної частини судового рішення.

Питання того, як суд дійшов до тих чи інших висновків при винесені ухвали не може бути предметом та/або підставою роз'яснення рішення суду.

З огляду на викладене заява від 08.02.2017 про роз'яснення судового рішення є очевидно безпідставною та необґрунтованою у розумінні статті 167 КАС України.

Відповідно до частини 2 статті 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Таким чином, зважаючи, що заява Управління ДМС України в Рівненській області про роз'яснення судового рішення у справі подана без додержання вимог ч.1 ст.167 КАС України та ці недоліки не дають можливості розглянути таку заяву, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 43, 44, 55, 167, 243, 248, 254 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Повернути без розгляду заяву Управління ДМС України в Рівненській області про роз'яснення судового рішення в справі 817/1606/17 від 13.12.2017.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Махаринець Д.Є.