Справа № 816/2222/18
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2019-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2019 р.Справа № 816/2222/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Бершова Г.Є. , Яковенка М.М. ,

за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.,

представника позивача Ворони О.А.,

представника відповідачів Бурби К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 10.10.2018 року, головуючий суддя І інстанції: Т.С. Канигіна, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039, повний текст складено 23.10.18 року по справі № 816/2222/18

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Квант Плюс"

до Головного управління ДФС у Полтавській області , Державної фіскальної служби України

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Квант Плюс" звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Полтавській області (далі - ГУ ДФС у Полтавській області), Державної фіскальної служби України (далі - ДФС України), в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просив суд: визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДФС у Полтавській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову у такій реєстрації від 03.04.2018 № 629595/31618527 про відмову в реєстрації податкової накладної № 48 від 01.11.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних; зобов'язати ДФС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 48 від 01.11.2017, складену та подану ТОВ "Квант Плюс" у строки, визначені нормами діючого законодавства.

В обґрунтування позову зазначив про невідповідність спірного рішення вимогам чинного законодавства. Вказував, що на вимогу контролюючого органу, після зупинення реєстрації податкової накладної позивачем надано письмові пояснення разом з документами, що стали підставою для складення накладної, однак відповідні документи не були взяті відповідачем до уваги, у зв'язку з чим прийнято рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН. За доводами позивача, оскаржуване рішення не містить чіткого обґрунтування підстав для його прийняття.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 10.10.2018 позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДФС у Полтавській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 03.04.2018 № 629595/31618527 про відмову в реєстрації податкової накладної № 48 від 01.11.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних. Зобов'язано Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 48 від 01.11.2017, подану Товариством з обмеженою відповідальністю "Квант Плюс", з урахуванням висновків суду.

Відповідач, ГУ ДФС у Полтавській області, не погодившись з судовим рішенням, в частині задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДФС у Полтавській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову у такій реєстрації від 03.04.2018 № 629595/31618527 про відмову в реєстрації податкової накладної № 48 від 01.11.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати судове рішення в зазначеній частині, та прийняти рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги, посилається на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Позивач не скористався своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції 05.02.2019 представники сторін підтримали свої правові позиції по справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що 15.05.2017 між ТОВ "Квант Плюс" (постачальник) та Приватним виробничо-налагоджувальним підприємством "Нікоінтерм" (покупець) укладений договір поставки № 15-05/17, відповідно до умов якого постачальник зобов'язується у визначені строки та на умовах цього договору передати у власність покупцеві товар відповідно до умов цього договору, а покупець зобов'язується прийняти й оплатити його в порядку та на умовах, визначених цим договором. Найменування, одиниці виміру, кількість, вартість та асортимент товару, що є предметом поставки за цим договором визначаються у специфікаціях (додаток №1), що є додатками до цього договору і його невід'ємною частиною. Поставка товару здійснюється постачальником на умовах та у строк, визначених та узгоджених у специфікаціях до договору. Приймання-передача товару провадиться уповноваженими представниками сторін, повноваження яких повинні бути засвідчені довіреністю або іншим безспірним документом за домовленістю сторін, що виключає можливість передачі товару стороннім особам. Датою поставки є дата отримання покупцем товару за умовами, визначеними пунктом 2.1 договору, згідно з видатковою накладною, яка підписується уповноваженими представниками сторін та/або товарно-транспортною накладною (при поставках транспортом) та акта приймання-передачі товару.

На виконання умов договору сторонами договору підписано специфікацію № 18 та видаткову накладну від 01.11.2017 № 7 на загальну суму 7083,60 грн, у тому числі ПДВ - 1180,60 грн, відповідно до яких визначено товар, а саме: дріт сталевий низьковуглецевий різного призначення чорний, діаметр 6.0-6.3 мм, кількістю 110,4 кг; дріт сталевий низьковуглецевий загального призначення чорний, діаметр 2 мм, кількістю 88,8 кг; Оліфа натуральна, кількістю 10,24 кг; болти з гайками та шайбами, діаметр 16 мм, кількістю 28,21 кг; спецз'єднання сталеві (втулки буртові, гайки накидні, муфтові), діаметр до 50 мм, кількістю 5,4 шт; катанка гарячекатана у мотках, діаметр 6,3-6,5 мм, кількістю 35,2 кг; спецз'єднання сталеві (втулки буртові, гайки накидні, муфтові), діаметр до 32 мм, кількістю 5,28 шт; дріт сталевий низьковуглецевий загального призначення чорний, діаметр 0,8 мм, кількістю 6 кг.

На виконання умов договору ТОВ "Квант Плюс" виписано: товарно-транспортну накладну від 01.11.2017 № 7; податкову накладну від 01.11.2017 №48 на загальну суму 7083,60 грн, у тому числі ПДВ - 1180,60 грн.

На підтвердження оплати до матеріалів справи надано копію платіжного доручення від 22.06.2018 № 2164.

Податкову накладну від 01.11.2017 №48 на загальну суму 7083,60 грн, у тому числі ПДВ - 1180,60 грн. позивачем подано для реєстрації в ЄРПН.

Матеріалами справи підтверджено, що 28.11.2017 позивачем отримано квитанцію №1, у якій зазначено, що відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної зупинена, оскільки дана податкова накладна відповідає пункту 6 Критеріїв оцінки ступенів ризиків, достатніх для зупинення реєстрації ПН/РК в ЄДРПН. Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.

Товариством з обмеженою відповідальністю "Квант Плюс" 30.03.2018 подані пояснення та копії документів, проте Комісією ГУ ДФС України в Полтавській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), 03.04.2018 прийнято рішення №629595/31618527 про відмову в реєстрації податкової накладної від 01.11.2017 № 48 в ЄРПН.

Зі змісту оскаржуваного рішення №629595/31618527 встановлено, що підставою для відмови в реєстрації податкових накладних є ненадання платником копій наступних документів: договорів, довіреностей, актів керівного органу платника, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання/транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційних описів), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання/передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних документів.

Не погодившись із зазначеним рішенням, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДФС у Полтавській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову у такій реєстрації від 03.04.2018 № 629595/31618527 про відмову в реєстрації податкової накладної № 48 від 01.11.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних суд першої інстанції виходив з того, що під час розгляду справи в судовому порядку суд дійшов висновку про реальність господарської операції, за результатами якої видана податкова накладна від 01.11.2017 № 48, а тому відповідач, ГУ ДФС України в Полтавській області, не мав правових підстав для відмови позивачу в реєстрації податкової накладної від 01.11.2017 № 48.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Так, відповідно до п.п. "а" п. 185.1 ст. 185 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), об'єктом оподаткування є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Згідно з п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України, датою виникнення податкових зобов'язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до абз. 1 п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абз. 1 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Тому, платник податку - постачальник з настанням першої із подій виникнення податкових зобов'язань, визначених у п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України, зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до абз. 2, 3 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Таким чином, достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, є зареєстрована у ЄРПН податкова накладна.

Крім того, згідно з п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.

Відповідно до п. 74.2 ст. 74 Податкового кодексу України, в Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Законодавством визначено, що відповідна перевірка проводиться контролюючим органом на стадії реєстрації податкової накладної в ЄРПН.

Згідно з п.п. 201.16.1 п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вичерпний перелік таких документів у розрізі критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до п.п 201.16.2 п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, письмові пояснення та/або копії документів, зазначені у підпункті "в" підпункту 201.16.1 цього пункту, платник податку має право подати до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податку протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов'язання, відображеного у такій податковій накладній/розрахунку коригування. Такі документи передаються контролюючим органом за основним місцем обліку платника податку не пізніше наступного робочого дня з дня їх отримання до комісії центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Матеріалами справи підтверджено, що реєстрація поданої позивачем податкової накладної зупинена (як зазначено у квитанції від 28.11.2017) у зв'язку з тим, що "податкова накладна/розрахунок коригування відповідає вимогам пункту 6 Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 13.06.2017 №567. За результатами опрацювання СМКОР виявлено невідповідність обсягів постачання обсягам придбання по товарах згідно з УКТ ЗЕД: 1512,7223".

Відповідно до п. 6 Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 13.06.2017 №567, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.06.2017 за № 753/30621 (який набрав чинність 20.06.2017 та втратив чинність 25.05.2018), Моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування здійснюється ДФС за такими критеріями: 1) обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній / розрахунку коригування, яку (який) подано на реєстрацію в Реєстрі, у 1,5 раза більший за величину, що дорівнює залишку різниці обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеному у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 % загального такого залишку для платників, у яких значення показника D становить більше 0,03; більше 60 % - від 0,02 до 0,03; більше 50 % - від 0,015 до 0,02; більше 40 % - від 0,01 до 0,015, більше 30 % - від 0,005 до 0,01, більше 20 % - до 0,005) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД, які визначаються ДФС, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в інформації, поданій платником податку за встановленою формою, як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється); 2) відсутність (анулювання, призупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право суб'єкта господарювання на виробництво, експорт, імпорт, оптову і роздрібну торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1 та 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 розділу VI Податкового кодексу України (далі - Кодекс), стосовно товарів, які зазначені платником податку у податковій накладній, поданій на реєстрацію в Реєстрі; 3) розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку на додану вартість, якщо передбачається зміна вартості товару/послуг більше ніж удвічі та/або зміна номенклатури товарів/послуг (для кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для кодів послуг відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг - перших двох цифр кодів).

У разі якщо за результатами Моніторингу визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідає вимогам підпункту 1 цього пункту та сума податку на додану вартість, зазначена в податкових накладних, зареєстрованих платником податку в Реєстрі у звітному (податковому) періоді з урахуванням податкової накладної/розрахунку коригування, поданої на реєстрацію в Реєстрі, які відповідають вимогам підпункту 1 цього пункту, більша за середньомісячну суму сплачених за останні 12 місяців єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої при ввезенні товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами, реєстрація такої податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється відповідно до вимог пункту 201.16 статті 201 розділу V Кодексу.

У разі якщо за результатами Моніторингу визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідає одній з умов, зазначених у підпунктах 2, 3 цього пункту, реєстрація такої (такого) податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється відповідно до вимог пункту 201.16 статті 201 розділу V Кодексу.

Проте, контролюючий орган не надав суду обґрунтованих пояснень стосовно того, у чому саме полягає невідповідність обсягів постачання обсягам придбання по товарах згідно з УКТ ЗЕД: 1512,7223 та якій умові, зазначеній у підпунктах 2, 3 пункту 6 Критеріїв, податкова накладна відповідає.

В той час як, на підтвердження реальності господарської операції позивача, ТОВ "Квант Плюс", з ПВНП "Нікоінтерм" щодо поставки продукції на умовах договору від 15.05.2017 №15-05/17, на який виписано спірну податкову накладну від 01.11.2017 №48 на загальну суму 7083,60 грн, у т.ч. ПДВ - 1180,60 грн, позивачем до матеріалів справи надані копії: договору поставки від 15.05.2017 № 15-05/17, специфікації № 18 та видаткової накладеної від 01.11.2017 № 7 (а.с. 40-48).

Розрахунок між позивачем та його контрагентом за поставлену продукцію проведено в повному обсязі у безготівковій формі, що підтверджується наявними у справі платіжним дорученням від 22.06.2017 № 2164 та банківською випискою (а.с. 51, 150-151).

Отже, документи наявні в матеріалах справи підтверджують реальність господарської операції позивача, ТОВ "Квант Плюс", з ПВНП "Нікоінтерм" на суму, зазначену у податковій накладній 01.11.2017 № 48.

Походження товару, що було предметом поставки, відповідачем під сумнів не ставиться та підтверджується долученими позивачем первинними документами (а.с. 52-59).

Стосовно доводів апеляційної скарги про те, що позивачем не надано разом з поясненнями копій документів: довіреності на отримання товарно-матеріальних цінностей, як це передбачено умовами договору, договору з перевізником, колегія суддів зазначає наступне.

Судовим розглядом встановлено, що товар отриманий директором контрагента ОСОБА_3, який відповідно до відомостей із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань має право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності (а.с. 142-146).

Доводи скаржника щодо необхідності надання договору з перевізником колегія суддів вважає необґрунтованим, оскільки такий договір передбачає наявність цивільно-правових відносин між позивачем з таким перевізником та не може слугувати безумовною підставою відсутності господарської операції.

Крім того, позивачем надано до матеріалів справи копія договору на транспортне обслуговування від 28.12.2016 № 2812/16-Т, укладеного між ФОП ОСОБА_4 (виконавець) та ТОВ "Квант Плюс" (замовник), та докази оплати таких послуг (а.с. 60, 155-158).

Також, 01.01.2018 набрав чинності Закон України від 07.12.2017 №2245-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році", яким з Податкового кодексу України виключено п. 74.2 ст. 74, а п. 201.16 ст. 201 викладено у такій редакції: "Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України".

Пунктом 21 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 (далі - Порядок № 117, у редакції станом на момент прийняття спірного рішення), визначено, що підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Згідно з п. 22 Порядку №117, рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 2 підлягає реєстрації в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена. Відповідне рішення набирає чинності після реєстрації його в такому Реєстрі.

Матеріалами справи підтверджено та не заперечується сторонами по справі, у спосіб, визначений Порядком №117, позивачем 30.03.2018 направлено відповідачу пояснення та копії документів до зазначених господарської операції та податкової накладної.

Водночас форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначена цим Порядком та є додатком 2 до нього.

Форма такого рішення передбачає, що в разі відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано (з тих, що визначені вказаною формою рішення), мають бути підкреслені.

Колегія суддів вважає правомірним висновок суду першої інстанції, що відповідачем не виконані ці вимоги, оскільки рішення Комісії ГУ ДФС в Полтавській області від 03.04.2018 № 629595/31618527 не містить чіткого визначення підстав та мотивів для прийняття рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, що свідчить про його необґрунтованість, а тому у ГУ ДФС у Полтавській області не було правових підстав для відмови позивачу в реєстрації податкової накладної від 01.11.2017 №48.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 310, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Полтавській області залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 10.10.2018 року по справі № 816/2222/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)А.О. Бегунц
Судді(підпис) (підпис) Г.Є. Бершов М.М. Яковенко
Повний текст постанови складено 08.02.2019 року