Справа № 1540/3658/18
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2019-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2019 р.м.ОдесаСправа № 1540/3658/18

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Домусчі Л.В.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,

суддів: Бойка А.В., Осіпова Ю.В.,

при секретарі Жигайлової О.Е.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 21 листопада 2018 року, прийняте в судовому засіданні в м. Одесі, повний текст рішення суду складено 21.11.2018 р., по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, треті особи - Перший Приморський відділ Державної виконавчої служби м. Одеса Головного територіального управління юстиції в Одеській області, головний спеціаліст будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Управління державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Богусевича Анатолія Петровича про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

У липні 2018 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову відповідача Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, складену головним інспектором Богусевич А.П. за підписом виконуючого обов`язки начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Авдєєва О.Р. у справі про адміністративне правопорушення від 12.01.2018 року за № 015/18.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 13.06.2018 року Першим Приморським відділом ДВС м. Одеси ГТУЮ в Одеській області відкрито виконавче провадження №56585337 щодо примусового виконання постанови в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Авдєєва О.Р. по справі про адміністративне правопорушення від 12.01.2018 року за №015/18 відносно позивача за порушення п.п.1 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №553 від 23.05.2011 року (не допуск посадових осіб до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню) та державним виконавцем Ткачовим А.В. розпочато виконавчі дії по примусовому стягненню штрафу у розмірі 13 600 грн. на підставі порушення ч.1 ст. 188-42 КУпАП та виконавчого збору у розмірі 1360 грн. Проте, із вищевказаною постановою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради позивач не згоден та вважає її незаконною.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 21 листопада 2018 року поновлено ОСОБА_2 строк звернення до суду з даним позовом. Позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради надали апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення по справі, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Доводами апеляційної скарги зазначено, що позивачем не було забезпечено доступ для працівників Управління. Управлінням 12.01.2018 року було винесено постанову № 015/18, якою ОСОБА_2 визнано винним за правопорушення, передбачене ч.2 ст. 188-42 КУпАП. Таким чином, на думку апелянта, позивач намагається зловживати своїми правами, з метою уникнення відповідальності, з боку управління ніяким чином не було порушено права позивача.

Відзиву на апеляційну скаргу позивачем та третіми особами не надано.

12 лютого 2019 року до суду надійшло клопотання від представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Тодоріка К.В. про відкладення судового засідання у зв`язку з його участю в судовому засіданні в Одеському апеляційному суді.

Колегія суддів вважає, що зазначене клопотання не підлягає задоволенню, оскільки ст. 286 КАС України встановлено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.5 ст. 286 КАС України суд апеляційної інстанції розглядає справу у десятиденний строк після закінчення строку апеляційного оскарження з повідомленням учасників справи.

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України, в судове засідання не з'явились, враховуючи що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.

Згідно ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 22.11.2017 року заступником начальника управління - начальником інспекційного відділу №1 Якименко Р.К. було підписано направлення №001261 для проведення планового (позапланового) заходу на об'єкті: реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_1. Строк дії направлення з « 05.12» до « 13.12» 2017року.

13.12.2017 року відповідачем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, згідно якого вказано, що квартиронаймач ОСОБА_2 не допустив на об'єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1, що є порушенням п.1 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п.1 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року №553.

За цим фактом 13.12.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Управління ДАБК ОМР було складено протокол про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Згідно вказаного припису від 13.12.2017 року було вказано: надати ОСОБА_2 доступ посадовим особам Управління ДАБК до об'єкту будівництва для проведення перевірки відповідності виконання будівельних робіт вимогам містобудівного законодавства в термін до 26.12.2017 року.

У подальшому, 27.12.2017 року, на підставі вказаних акту, припису та протоколу від 13.12.2017 року відносно ОСОБА_2 було складено постанову №689/17 по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 188-42 КУпАП та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн..

При цьому, вказана постанова не містить відомостей, щодо присутності позивача при розгляді справи про адміністративне правопорушення.

У подальшому, 21.12.2017 року заступником начальника управління - начальником інспекційного відділу №1 Якименко Р.К. було підписано ще одне направлення №001403 для проведення планового (позапланового) заходу на об'єкті: реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_1. Строк дії направлення з 22.12. 2017 року до 29.12. 2017 року.

За фактом перевірки головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Управління ДАБК ОМР 29.12.2017 року було складено акт №001403, який містить відмітку про те, що ОСОБА_2 відмовився від підписання акту, та протокол відносно ОСОБА_2 про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

12.01.2018 року на підставі вказаних акту та протоколу від 29.12.2017 року відносно ОСОБА_2 було складено постанову №015/18 по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 188-42 КУпАП та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн..

При цьому, вказана постанова не містить відомостей щодо присутності позивача при розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Не погоджуючись із вказаною постановою від 12.01.2018 року позивач звернувся до суду з позовом, посилався на те, що жодної кореспонденції від відповідача він не отримував, про розгляд справи про адміністративне правопорушення 12.01.2018 року сповіщений не був, чим було порушенні його права, передбачені ст. 268 КУпАП. Також стверджував, що при перевірці він присутній не був через його не сповіщення, а тому відсутній склад правопорушення у вигляді не допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі до об'єкту реконструкції.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем проведено позапланову перевірку, складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення за відсутності позивача та без належного повідомлення про час та місце розгляду справи, це є безумовною підставою для визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення 015/18 від 12.01.2018 року.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (надалі - Порядок №553) визначена процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з пунктом 1 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Відповідно до п.5 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п.п.7, 9 Порядку №533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.12 Порядку №533 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані:

- у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

- дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами;

- ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;

- за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю;

- надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Згідно з п. 13 Порядку №533 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п. 14 Порядку №533 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 16-20 Порядку №533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися - в присутності суб'єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень тощо.

Відповідно до п.21 Порядку №533, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно з п.22 Порядку №533 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Судом першої інстанції встановлено, що під час здійснення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівні діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил позивачем на об'єкті будівництва адресою: АДРЕСА_1, виявлено порушення у сфері містобудівн діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та у зв'язку з чим позивача притягнуто до відповідальності за правопорушення ч.1 от. 188-42 КУпАП. При цьому, в обґрунтування постанови зазначено, що ОСОБА_2 відповідно до вимог припису виданого Управлінням ДАБК ОМР №746/17 від 13.12.2017 року мав усунути порушення вимог містобудівного законодавства у термін 26.12.2017 року шляхом надання доступу посадовим особам Управління ДАБК до об'єкту будівництва для проведення перевірки відповідності виконання будівельних робіт вимогам містобудівного законодавства. Під час виїзду на місце проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю щодо виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог припису Управління ДАБК ОМР №746/17 від 13.12.2017 року ОСОБА_2 не надано доступ до об'єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

При цьому, відповідно до вимог ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ст.268 КпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ст. 281 КУпАП Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Підпункт 3 п.20 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМ України від 06.04.1995 року №244 (надалі - Порядок №244), передбачає, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує, зокрема, чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Відповідно до п.21 Порядку №244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис та протокол, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від підписання протоколу, приймати участь у розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В той же час, посадова особа ДАБІ зобов'язана у разі встановлення під час перевірки порушень містобудівного законодавства скласти акт перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який надати для підпису суб'єкту містобудування, стосовно якого проведено перевірку, а в разі відмови від його підписання - направити протокол рекомендованим листом з повідомленням, повідомити суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, про час і місце розгляду справи, а при розгляді справи - з'ясувати чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Судом першої інстанції встановлено, що факт невиконання відповідачем вимог припису Управління ДАБК ОМР №746/17 від 13.12.2017 року, а саме в частині надання посадовим особі відповідача доступу до об'єкту обстеження, не знайшов свого об'єктивного підтвердження, оскільки із матеріалів справи не встановлено, що позивачем було отримано вказаний припис Управління, що позивача було повідомлено про проведення відповідної перевірки та останній знаходився на об'єкті будівництва під час проведення перевірки.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачу не було відомо про припис, а отже, він не міг відмовитись від його виконання (та не допускати посадових осіб суб'єкта владних повноважень до її проведення) та вчиняти винні дії, спрямовані на не допуск відповідача на проведення перевірки об`єкту будівництва.

Відповідачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження своєчасного повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки з 22.12 по 29.12.2017 року, підстав та строків її проведення.

Судом встановлено, що справа про вчинення про адміністративного правопорушення була розглянута за відсутності належним чином повідомленого позивача, оскільки поштова кореспонденція, направлена на його адресу відповідачем, була повернута з відміткою «Про закінчення строків зберігання», а отже з порушенням права позивача бути присутнім при її розгляді. Відповідачем не надано до суду доказів, які спростовують неналежне повідомлення позивача.

Посилання апелянта в апеляційній скарзі на те, що позивач був сповіщений про проведення перевірки, про що свідчить особистий підпис позивача 08.12.2017 р. колегія суддів не приймає до уваги, оскільки позивач оскаржує перевірку, яка проводилась з 22.12 по 29.12.2017 р., а сповіщення позивача про проведення цієї перевірки, в матеріалах справи відсутні.

Таким чином, суд першої інстанції правильно встановив, що прийняття оскаржуваної постанови було здійснено із порушенням вимог Порядку №533, оскільки позивача було позбавлено права надати пояснення по суті вказаних порушень.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до вимог ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб'єкта владних повноважень обов'язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. Відповідач, який є суб'єктом владних повноважень, свою позицію суду не доказав та не обґрунтував її.

Враховуючи все вище наведене, відповідач не довів правомірність спірної постанови №015/18 від 12.01.2018 рок, а тому судом першої інстанції обгрунтвоано задоволено позов.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення Приморського районного суду м. Одеси ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв'язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 271, 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - залишити без задоволення.

Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 21 листопада 2018 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: А.В. Бойко

Суддя: Ю.В. Осіпов