Справа № 420/727/19
Суддя: Аракелян М. М.
Дата ухвалення: 2019-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/727/19
У Х В А Л А

12 лютого 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Аракелян М.М., розглянувши матеріали адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Суворовського об'єднаного управління Пенсійного фонду України в м.Одесі (65003, м. Одеса, вул. Чорноморського козацтва, 95) про визнання дій протиправними зобов'язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

07 лютого 2019 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна позовна заява ОСОБА_1, в якій позивач просить суд визнати протиправними дії Суворовського об'єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Одесі щодо не виплати ОСОБА_1 пенсійної заборгованості за період травень-липень 2018 року; зобов'язати Суворовське об'єднане управління Пенсійного фонду України в м.Одесі виплатити ОСОБА_1 пенсійну заборгованість за період травень-липень 2018 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161,172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали адміністративної позовної заяви ОСОБА_1, суд дійшов наступного.

Згідно з ч.3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст. 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характер становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет на 2019 рік» встановлено прожитковий мінімум з розрахунку на місяць для працездатних осіб: з 1 січня 2018 року - 1921 гривні.

Судом встановлено, що позивачем заявлено одну позовну вимогу (друга - є похідною) немайнового характеру, а отже сума судового збору за звернення з даним адміністративним позовом становить 768,40 грн. Однак позивачем не надано доказів сплати судового збору.

При цьому, разом з позовною заявою позивачем надано клопотання, в якому, посилаючись на положення ч.ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ч.1 ст. 133 КАС України, позивач просить суд звільнити її від сплати судового збору, оскільки він є внутрішньо переміщеною особою та проживає в Одеському геріатричному будинку-інтернаті, у зв'язку з чим 75% його пенсії автоматично перераховується Суворовським об'єднаним управлінням Пенсійного фонду України в м. Одесі на рахунку будинку-інтернату. З урахуванням того, що відповідачем не виплачується пенсія протягом трьох місяців, позивач зазначив, що сплата судового збору є непомірно великим фінансовим тягарем.

На підтвердження своїх доводів позивачем надано суду копію довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 18.11.2016 року №4323, копію довідки Одеського геріатричного будинку-інтернату №576 від 05.09.2018 року, копію довідки Суворовського об'єднаного управління Пенсійного фонду України в м.Одесі про розмір призначеної і фактично отриманої пенсії, копію довідки про доходи ОСОБА_1 від 05.11.2018 року.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

Частиною 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як свідчать матеріали позовної заяви, ОСОБА_1 є внутрішньо переміщеною особою та перебуває на обліку в управлінні соціального захисту населення в Суворовському районі з 18ю11ю2016 року. При цьому позивач є підопічним та проживає в Одеському геріатричному будинку-інтернаті, що підтверджується довідкою Одеського геріатричного будинку-інтернату №576 від 05.09.2018 року та за період червень-серпень 2018 року не отримував пенсію за віком, що підтверджується копією довідки про доходи ОСОБА_1

Відповідно до ч.1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, понесені ними у зв'язку з розглядом справи та її вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв'язку з вирішенням конкретної справи.

Єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони. При цьому, звільнення від сплати судового збору, відстрочення чи розстрочка стороні сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір" від 23.01.2015 року №2 із вказаного питання роз'яснено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що клопотання позивача є обґрунтованим та вважає за можливе звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за звернення з даною адміністративною позовною заявою.

Розглянувши матеріали позовної заяви суд встановив, що позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 КАС України. Зазначений спір підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви відповідно до ст. 169 КАС України, а також підстави для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлені ст. 170 КАС України,- відсутні.

Частиною 1 статті 12 КАС України в редакції Закону України від 03.10.2017 року №2147-VIII, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно ч. 3 ст. 12 КАС України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 5 статті 12 КАС України визначено, що умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.257 КАС України у редакції Закону України від 03.10.2017 року №2147-VIII за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Відповідно до частини 3 статті 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Пунктом 2 частини 1 статті 263 КАС України встановлено, що суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи, зокрема, щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов'язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Відповідно до ч.ч.2,3 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п'ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п'ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ч.3 ст.263 КАС України у справах, визначених частиною першою цієї статті, заявами по суті справи є позов та відзив.

Керуючись ст.ст. 12, 133, 160, 161, 171, 241-243, 248, 257-258, 260, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження у справі за адміністративною позовною заявою ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Суворовського об'єднаного управління Пенсійного фонду України в м.Одесі (65003, м. Одеса, вул. Чорноморського козацтва, 95) про визнання дій протиправними зобов'язання вчинити певні дії.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п'ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Відзив подається до суду разом із документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://adm.od.court.gov.ua/sud1570/gromadyanam/cases/.

Копію ухвали направити учасникам справи, разом з інформацією про їхні процесуальні права та обов'язки.

Справа розглядатиметься суддею одноособово.

Ухвала підлягає оскарженню лише в частині дотримання правил підсудності у встановлений статтями 295, 297 КАС України строк і порядок. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Аракелян