Справа № 340/378/19
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2019-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 лютого 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/378/19

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.

розглянула матеріали адміністративного позову

позивач: ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1)

відповідач: старший державний виконавець Фортечного відділу Державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Пісчанський Павло Євгенович (25022, м. Кропивницький, вул. Дворцова, 32/29)

про визнання протиправними дії та скасування постанов, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до старшого державного виконавця Фортечного відділу Державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Пісчанського Павла Євгеновича, в якому просить:

- визнати протиправним дії старшого державного виконавця Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Пісчанського П.Є.;

- скасувати постанову від 15.10.2018 року про накладення штрафу при примусовому виконанні виконавчого листа №404/8677/13-ц від 29.10.2015 року, виданого Кіровським районним судом м. Кіровограда, у розмірі 3400 грн.;

- скасувати постанову від 15.10.2018 року про накладення штрафу при примусовому виконанні виконавчого листа №404/8677/13-ц від 29.10.2015 року, виданого Кіровським районним судом м. Кіровограда, у розмірі 3400 грн.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі за цією позовною заявою з'ясовано, що вона подана без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною 1 статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

У позовній заяві позивачка не зазначає, які саме дії відповідача слід визнати протиправними.

За визначенням, наведеним у пункті 9 частини 1 статті 4 КАС України, відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Частиною 3 статті 287 КАС України, яка визначає особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, встановлено, що відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

Позивачка у своєму позові визначила відповідачем старшого державного виконавця Фортечного відділу Державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Пісчанського Павла Євгеновича, тоді як згідно з ч.3 ст.287 КАС України відповідачем у справах такої категорії має бути відповідний орган державної виконавчої служби, тобто Фортечний відділ державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2019 року установлений у розмірі 1921 грн.

Всупереч ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору за подання до суду цього позову з вимогами немайнового характеру (про визнання протиправними дій) та майнового характер (про скасування постанов про накладення штрафу).

Натомість у позовній заяві позивачка просила суд звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Умови відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, передбачені у статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до частини 1 цієї статті враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Частиною 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З наведених норм випливає, що єдиною підставою для вчинення звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану заявника та наявність обставин, які свідчать про те, що через скрутний майновий стан заявник не має можливості здійснити сплату судового збору у встановлених законом розмірах і в строки. При цьому, обов'язок по доведенню наявності таких обставин покладається на заявника.

Жодних доказів, які б свідчили про те, що її майновий стан унеможливлює оплату нею судового збору, позивачка до суду не надала. Відтак, суд відхиляє клопотання позивачки про звільнення її від сплати судового збору.

Крім того, пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з частинами 1, 3 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 2 статті 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

У позовній заяві позивачка просила визнати поважними причини пропуску строку для звернення до суду з цим позовом, стверджуючи, що дізналася про порушення своїх прав оскаржуваними постановами державного виконавця під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження ВП №52129383, а саме 30.01.2019 року, крім того вживала заходи досудового врегулювання спору шляхом неодноразового звернення до відповідача.

Суд вважає ці доводи непереконливими, оскільки, як свідчать додані до позову документи, спірні постанови направлялися державним виконавцем на адресу позивачки разом з супровідними листами №55046 від 15.10.2018 року, №55048 від 15.10.2018 року. Отже, позивачка як боржник у виконавчому провадженні ВП №52129383 була обізнана про наявність спірних постанов ще до такого, як ознайомилася з матеріалами виконавчого провадження у січні 2019 року, а до суду з позовом звернулася лише 08.02.2019 року.

Відтак, суд визнає обставини, наведені як підстави для поновлення строку звернення до суду, такими, що не доводять поважність причин пропуску цього строку.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А :

1. Відмовити у задоволенні клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

3. Встановити позивачці спосіб і строк усунення недоліків позовної заяви: протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали подати до суду:

- позовну заяву, виклавши в ній позовні вимоги відповідно до ч.1 ст.5 КАС України, зазначивши відповідача відповідно до ч.3 ст.287 КАС України;

- копію позовної заяви для відповідача;

- документ про сплату судового збору за кожну вимогу майнового та немайнового характеру за ставками, передбаченими пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір";

- заяву, в якій вказати поважні підстави для поновлення строку звернення до суду та надати докази поважності причин його пропуску.

4. Роз'яснити позивачці, що в разі невиконання зазначених вимог у встановлений судом строк позовна заява разом із доданими до неї документами буде повернута на підставі пунктів 1, 9 частини 4 статті 169 КАС України.

5. Копію ухвали надіслати позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш