Справа № 200/12149/18
Суддя: Женеску Е. В.
Дата ухвалення: 2019-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2а/200/602/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2019 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Женеску Е.В.

за участю секретаря: Кожемяки Ю.І.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Гордієвича Іллі Леонідовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

20 липня 2018 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з зазначеним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним.

10 липня 2018 року Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Гордієвичем І.Л. винесено постанову № 04 по справі про адміністративне правопорушення, якою притягнуто позивача до адміністративної відповідальності за порушення, передбачене абз.1 ч.3 ст.96-1 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 10200 грн. Позивач вважає постанову протиправною, оскільки встановлені відповідачем порушення не відповідають фактичним обставинам, висновки відповідача щодо виявлених порушень у наданих для перевірки матеріалах є помилковими та надуманими.

Враховуючи викладене, позивач просив суд скасувати постанову № 04 від 10 липня 2018 року по справі про адміністративне правопорушення, прийняту Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області відносно позивача про скоєння порушення, передбаченого абз.1 ч.3 ст.96-1 КУпАП. Закрити справу про адміністративне правопорушення відносно позивача.

Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В. від 27 липня 2018 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Гордієвича Іллі Леонідовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідач Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області надав суду відзив на позов, в якому позовні вимоги не визнав та вказав, що при проведенні позапланової перевірки, яка відбулась 03.07.2018 року на об'єкті нагляду - Головному архітектурно-планувальному управлінні Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, з питань дотримання вимог законодавства під час провадження містобудівної діяльності, а саме надання Містобудівних умов і обмежень № 15/29-40 ОСОБА_4, посадові особи відповідача діяли на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідач-2 Головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Гордієвич І.Л. відзиву на позовну заяву не надав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України (в редакції Закону України від 3.10.2017р.) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Статтею 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленихстаттею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку.

05 квітня 2018 року в.о. начальника Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради ОСОБА_1 надано Містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва № 15/29-40 - Будівництво автосалону по Запорізькому шосе в районі буд. № 30 А.

26 червня 2018 року Першим заступником Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України Філончук В.В. видано наказ № 807 про проведення позапланової перевірки з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження Головним архітектурно-планувальним управлінням Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради містобудівної діяльності, а саме: надання містобудівних умов і обмежень для проектування об'єкта будівництва від 05.04.2018 року № 15/29-40.

03 липня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Гордієвичем І.Л., головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Вергуновим Ю.В. у присутності заступника начальника Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради ОСОБА_1 та заступника начальника Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради з питань забудови міста Суслова Р.І. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Головним архітектурно-планувальним управлінням Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, за результатами якої складено Акт перевірки, яким встановлено порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме:

1) Назва об'єкта будівництва не відображає вид будівництва, що є невідповідністю п. 1 ч. 5 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон України);

2) В п. 3 розділу «Загальні дані» не вказана відповідність функціонального призначення та цільового призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні, чим порушено п. 3 ч. 5 ст. 29 Закону України;

3) В п. 2 розділу «Містобудівні умови та обмеження» не зазначені конкретні положення нормативних актів, відомості, які базуються на розрахунках та не міститься конкретних цифрових показників, а тільки посилання на нормативний акт, за якими не можливо визначити містобудівні умови та обмеження, що не відповідає п. 8 ч.1 ст. 1 Закону України;

4) Відповідно до інформаційної довідки від 08.08.2016 № 65291645 цільове призначення земельної ділянки - для розміщення та експлуатації будівель і споруд іншого наземного транспорту (12.09), при цьому наміри забудови - будівництво автосалону, що є порушенням ч.2 ст. 24 Закону України.

5) Згідно до плану зонування м. Дніпро дана земельна ділянка відноситься до зони транспортної інфраструктури ТР-3, переважні, супутні та допустимі види якої не включають в себе будівництво автосалону, що є порушенням п.3 р. 4.2 пояснювальної записки плану зонування м. Дніпро та п.3 ч.4 ст. 29 Закону України.

В той же час, плану зонування м. Дніпро до зони ТР-3 входять території вулиць, майданів, які за містобудівною документацією знаходяться в межах червоних ліній.

Разом з цим, будівництво автосалону порушує примітку п.1.3 ДБН В.2.3-5-2001 «Вулиці та дороги населених пунктів» Розміщення і будівництво наземних об'єктів житлово-цивільного, промислового призначення та інших капітальних споруд, крім об'єктів транспорту та інженерних мереж, в межах червоних ліній вулиць і доріг забороняється.

Вказаний акт перевірки отриманий позивачем 03.07.2018 року, що підтверджується її підписом.

03 липня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Гордієвичем І.Л. у присутності заступника начальника Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому вказано перелік порушень, аналогічний за змістом викладеному в Акті перевірки.

Примірник протоколу отриманий позивачем 03.07.2018 року, що підтверджується її підписом. В протоколі наявна відмітка про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 10.07.2018 року у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області.

10 липня 2018 року Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Гордієвичем І.Л. винесено постанову № 04 по справі про адміністративне правопорушення, якою притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення, передбачене абз.1 ч.3 ст.96-1 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 10200 грн.

Позивач отримала копію постанови, що підтверджується її підписом.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом міністрів України.

Згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698 (далі - Порядок № 698), нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві і Севастополі (далі - головні інспектори будівельного нагляду) шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Згідно з ч. 3 ст. 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності " з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду:

1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду;

2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади;

3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду;

4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Згідно зі ст. 29 ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" основними складовими вихідних даних є, зокрема, містобудівні умови та обмеження. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі. Перелік об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Містобудівні умови та обмеження містять:

1) назву об'єкта будівництва, що повинна відображати вид будівництва та місце розташування об'єкта;

2) інформацію про замовника;

3) відповідність на дату надання містобудівних умов та обмежень цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні;

4) гранично допустиму висотність будинків, будівель та споруд у метрах;

5) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки;

6) максимально допустиму щільність населення в межах житлової забудови відповідної житлової одиниці (кварталу, мікрорайону);

7) мінімально допустимі відстані від об'єкта, що проектується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд;

8) планувальні обмеження (охоронні зони пам'яток культурної спадщини, межі історичних ареалів, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони охорони археологічного культурного шару, в межах яких діє спеціальний режим їх використання, охоронні зони об'єктів природно-заповідного фонду, прибережні захисні смуги, зони санітарної охорони);

9) охоронні зони об'єктів транспорту, зв'язку, інженерних комунікацій, відстані від об'єкта, що проектується, до існуючих інженерних мереж.

Перелік зазначених умов є вичерпним.

Стосовно порушень, які вказані в Акті перевірки, протоколі та оскаржуваній постанові про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, суд зазначає наступне.

По п.1 - «Назва об'єкта будівництва не відображає вид будівництва, що є не відповідністю п. 1 ч.5 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження містять назву об'єкта будівництва, що повинна відображати вид будівництва та місце розташування об'єкта.

З Містобудівних умов та обмежень для проектування об'єкта будівництва вбачається, що в «назві об'єкта будівництва» зазначено: «Будівництво автосалону по Запорізькому шосе в районі буд. № 30А» та у розділі містобудівних умов «Загальні дані», п. 1 зазначений вид будівництва - «нове будівництво».

Тобто, висновок інспектора щодо не відображення виду будівництва у містобудівних умовах є помилковим, та зазначене відповідачем порушення вимог п. 1 ч. 5 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» відсутнє.

По п.2 - «В п. 3 розділу «Загальні дані» не вказана відповідність функціонального та цільового призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні, чим порушено п. 3 ч. 5 ст. 29 Закону України».

Однак, останній абзац п. 3 розділу «Загальні дані» містобудівних умов містить висновок про відповідність функціонального та цільового призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні, а саме: «Розміщення об'єкта не суперечить вимогам містобудівної документації».

Враховуючи той факт, що будь-яких методологічних рекомендацій щодо складання та/або заповнення форми містобудівних умов та обмежень, а ні Дніпровською міською радою, а ні будь-яким іншим контролюючим органом у сфері містобудування не затверджено, а відповідно й виконавців та учасників таких взаємовідносин з такими рекомендаціями не ознайомлено, порушення позивачем п. 3 ч. 5 ст. 29 Закону України відсутнє.

По п.3 - «В п. 2 розділу «Містобудівні умови та обмеження», а саме не зазначені конкретні положення нормативних актів, відомості, які базуються на розрахунках та не міститься конкретних цифрових показників, а тільки посилання на нормативний акт, за якими не можливо визначити містобудівні умови та обмеження, що не відповідає п.8 ч.1 ст.1 Закону України.

Згідно п.8 ч.1 ст.1 Закону України"Про регулювання містобудівної діяльності" містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Слід зауважити, що містобудівна документація, яка затверджена Дніпровською міською радою, а саме: генеральний план розвитку міста та план зонування території міста, не містить вимог до визначення максимального відсотку забудови земельної ділянки.

Основним нормативним документом, який вимагає обмеження при плануванні та забудові території, є ДБН 360-92** «Містобудування. Планування та забудови міських та сільських поселень».

Даний документ, також не містить обмежень щодо відсотку забудови земельної ділянки, оскільки кожна земельна ділянка має свої особливості (площа, вплив об'єктів забудови на суміжних ділянках, інженерно-геологічні особливості, санітарно-захисні зони тощо).

Саме тому відсоток забудови земельної ділянки має визначатися з урахуванням наявних обмежень та відповідно до вимог ДБН 360-92** «Містобудування. Планування та забудови міських та сільських поселень», про що прямо зазначено в п. 2 розділу «Містобудівних умов та обмежень».

З огляду на викладене, судом не встановлено порушення позивачем п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

По п.4 - «Відповідно до інформаційної довідки від 08.08.2016 року № 65291645 цільове призначенні земельної ділянки - для розміщення та експлуатації будівель і споруд іншого наземного транспорту (12.09), при цьому наміри забудови - будівництво автосалону, що є порушенням ч. 2 ст. 24 Закону України».

Згідно ч. 2 ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій. Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Відповідно до п. 4 ст. 29 Закону, підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є: 1)неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень; 2)виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об'єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці; 3)невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Відмова у наданні містобудівних умов та обмежень здійснюється шляхом направлення листа з обґрунтуванням підстав такої відмови відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, що не перевищує встановлений строк їх надання.

Відтак, враховуючи факт, що містобудівні умови видаються замовнику для подальшого проектування будівництва, а не здійснення фактичного будівництва, згідно статті 29 Закону, суд приходить до висновку, що у спеціаліста ГоловАПУ відсутні підстави для відмови у видачі даних містобудівних умов, а тому це не є порушенням ч. 2 ст. 24 Закону України.

По п.5 - «Згідно до плану зонування м. Дніпро дана земельна ділянка відноситься до зони транспортної інфраструктури ТР-3, переважні, супутні та допустимі види якої не включають в себе будівництво автосалону, що є порушенням п.3 р. 4.2 пояснювальної записки плану зонування м. Дніпро та п.3 ч.4 ст. 29 Закону України.

В той же час, плану зонування м. Дніпро до зони ТР-3 входять території вулиць, майданів, які за містобудівною документацією знаходяться в межах червоних ліній.

Разом з цим, будівництво автосалону порушує примітку п.1.3 ДБН В.2.3-5-2001 «Вулиці та дороги населених пунктів» Розміщення і будівництво наземних об'єктів житлово-цивільного, промислового призначення та інших капітальних споруд, крім об'єктів транспорту та інженерних мереж, в межах червоних ліній вулиць і доріг забороняється».

Необхідно зазначити, що рішенням Дніпровської міської ради №82/24 від 20.09.2017 року було вирішено затвердити проект внесення змін до генерального плану розвитку м. Дніпра. При визначенні відповідності намірів забудови вимогам містобудівної документації план зонування території міста, затверджений рішенням міської ради від 22.07.2015 №55/66, застосовувати в частині, що не суперечить генеральному плану розвитку міста.

Тобто, як вбачається з вищевказаного рішення, Генеральний план розвитку міста Дніпро є переважаючим над планом зонування території міста, а відповідно Генеральний план розвитку міста не містить заборони (червоних ліній) щодо розміщення об'єкту (будівництво автосалону) по вул. Запорізьке шосе в районі буд. 30 А в м. Дніпро та забудови даної земельної ділянки, що не є порушенням вимог Закону, вказаних інспектором.

Відповідно до ст. 18 Закону України «Про автомобільні дороги», складовими вулиць і доріг міст та інших населених пунктів є: проїзна частина вулиць і доріг, трамвайне полотно, дорожнє покриття, штучні споруди, споруди дорожнього водовідводу, технічні засоби організації дорожнього руху, зупинки міського транспорту, стоянки таксі, тротуари, пішохідні та велосипедні доріжки, зелені насадження, наземні та підземні мережі, майданчики для паркування.

Межі вулиці за її шириною визначаються "червоними лініями".

Відтак, схема червоних ліній Запорізького шосе в районі зазначеної земельної ділянки розглянута на засіданні архітектурно-містобудівної ради по ГоловАПУ (протокол № 150 від 16.03.2018 року). Відповідно до розробленої схеми, вищевказаний автосалон розміщується поза межами червоних ліній.

Таким чином, порушення, вказане відповідачем у п.5 оскаржуваної постанови, також відсутнє.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Разом з тим, вказані вимоги закону при розгляді справи про адміністративне правопорушення та винесенні постанови від 10.07.2018 року відповідачем дотримані не були.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.

Суд також звертає увагу, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2018 року у справі № 0440/6037/18 за позовом ОСОБА_4 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, третя особа Департамент про визнання протиправним та скасування припису, рішення та наказу, визнано, серед іншого, протиправним та скасовано з аналогічних підстав рішення від 03.07.2018 року про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування об'єкта будівництва «Будівництво автосалону по Запорізькому шосе в районі буд. №30 А, м. Дніпро» від 05.04.2018 №15/29-40, затверджені наказом Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради №123 від 05.04.2018 року, ухваленого Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Вергуновим Ю.В.

Вказане рішення не оскаржувалось та набрало законної сили.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6)розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З урахуванням встановлених обставин, суд приходить до висновку, що оскаржуване рішення прийнято відповідачем не на підставі та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, необґрунтовано, в зв'язку з чим воно є протиправним та підлягає скасуванню.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів, щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 6-9, 19, 44, 77, 121, 241 - 246, 371 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Гордієвича Іллі Леонідовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати постанову № 04 від 10 липня 2018 року по справі про адміністративне правопорушення, прийняту Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області відносно ОСОБА_1 про скоєння порушення, передбаченого абз.1 ч.3 ст.96-1 КУпАП, провадження у справі закрити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання апеляційної скарги до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий-суддя: Е.В. Женеску