Справа № 340/169/19
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2019-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

11 лютого 2019 року Справа № 340/169/19

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Хилько Л.І., розглянув матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ПАТ "Всеукраїнський Акціонерний Банк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ "Всеукраїнський Акціонерний Банк" Славкіна Марина Анатоліївна, про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Фортечного ВДВС від 16.03.2018 р. ВП №50525844 про стягнення виконавчого збору в сумі 49291,47 грн..

Відповідно ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

За правилами ч.ч.1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Ухвалою від 22.01.2019 р. позовну заяву було залишено без руху, запропоновано позивачу подати заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом та із зазначенням підстав для його поновлення.

07.02.2019 р. за вх.№2106 на адресу суду від представника позивача надійшла заява на ухвалу від 22.01.2019 р. до якої долучено заяву про поновлення строку звернення до суду. Заява вмотивована тим, що в період з 02 по 17 січня 2019 включно позивач знаходився у відрядженні за межами міста і області, а представник у період з 28.12.2018 р. по 16.01.2019 р. у відпустці також за межами міста і області. У зв'язку з вищевказаним вважають, що за таких об'єктивних обставин позивач був позбавлений реальної можливості особисто та/або через представника своєчасно здійснити свої права щодо звернення до суду з цим позовом, а тому просять визнати поважними причини пропуску такого строку та його поновити.

Розглянувши подану заяву суд зазначає наступне.

Кодекс адміністративного судочинства України визначає те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Відтак, слід дійти висновку, про презумпцію можливості та обов'язку особи знати про стан своїх прав та відповідно вживати заходів для їх захисту. Аналіз вимог чинного законодавства дозволяє дійти висновку, що право позивача не повинно бути пасивним, крім випадку, коли останній позбавлений можливості з'ясувати обставини та підстави виникнення спору відразу після того, як дізнався про наявність такого спору.

Суд звертає увагу на те, що Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право особи уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (п.51 рішення від 22.10.1996 р. за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; п.570 рішення від 20.09.2011 р. за заявою у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Позивачем оскаржено до суду постанову старшого державного виконавця Фортечного ВДВС від 16.03.2018 р. ВП № 50525844 про стягнення виконавчого збору в сумі 49 291,47 грн.. При цьому, як вбачається із поданих документів та не заперечується, після отримання копії цієї постанови 10 грудня 2018 року, саме з цього часу позивач (боржник) дійсно дізнався про порушення його права.

19.12.2018 р. позивач, через свого представника, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з вимогою про визнання протиправною та скасування спірної постанови, однак ухвалою суду від 20.12.2018 р. відмовлено у відкритті провадження у справі та роз'яснено право на звернення з такими вимогами до суду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвалу Кіровського районного суду міста Кіровограда від 20.12.2018 року отримано позивачем засобами поштового зв'язку 29 грудня 2018 року.

До Кіровоградського окружного адміністративного суду з даним позовом позивач, через свого представника, звернувся 21 січня 2019 року (вх.№169).

У відповідності із ч. 1 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

При цьому, ч.2 ст.287 Кодексу передбачено, що позовну заяву може бути подано до суду:

1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів;

2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Отже, позивачем пропущено строк звернення до суду з даним позовом.

На обґрунтування поважності пропуску строку звернення до суду представник посилається на те, що позивач в період з 02.01.2019 р. по 17.01.2019 р. включно знаходився у відрядженні за межами міста Кропивницького та Кіровоградської області, що підтверджується наказом від 02.01.2019 р. № 1 "Про відрядження". Крім того, представник позивача у період з 28.12.2018 по 16.01.2019 також знаходився у відпустці за межами міста і області, а тому вони вважають вказані обставини об'єктивними.

Так, згідно наказу від 02.01.2019 р. № 1 "Про відрядження", підписаного позивачем як фізичною особою-підприємцем, позивач з 02 по 17 січня 2019 р. включно вибув у службове відрядження в зв'язку з виробничою необхідністю до м. Дніпра та м. Києва. Доказів того, що представник позивача у період з 28.12.2018 по 16.01.2019 знаходився у відпустці не надано.

Однак, суд наголошує, що представником не наведено обставин, які унеможливили підготувати позовну заяву і направити її до суду засобами поштового зв'язку перебуваючи у відрядженні (відпустці). Крім того, не надано доказів на підтвердження факту знаходження позивача у відрядженні, ділової мети такої поїздки до м. Києва та м. Дніпра тощо.

Крім того, наведені представником позивача обставини поважності пропуску строку свідчать, що у позивача було достатньо часу для підготовки та подання даної позовної заяви. Водночас, дотримання сторонами встановлених КАС України строків не повинно ставитись в залежність від правовідносин, у яких такі сторони вступають в інших сферах своєї діяльності.

Отже, зазначені в заяві обставини, не можуть вважатись поважними підставами пропуску строку. Інших обґрунтованих підстав, які перешкоджали або унеможливлювали звернення до суду, представник не наводить.

Відповідно до частини 2 статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Пунктом 9 частини 4 ст.169 КАС України встановлено, що позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст.169, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Позовну заяву - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачеві разом із позовною заявою та доданими до неї документами та роз'яснити, що її повернення не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду, через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 15 - денний строк, установлений ст. 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько