Справа № 826/4787/18
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2019-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/4787/18 Головуючий у І інстанції - Клименчук Н.М.
Суддя-доповідач - Мельничук В.П.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 лютого 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.

суддів: Ісаєнко Ю.А., Лічевецького І.О.,

при секретарі: Андрієнко Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 листопада 2018 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сергійчука К.В. про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Енерджі Сервіс Компані" звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сергійчука К.В., в якому просило визнати протиправними дії Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сергійчука Кирила Володимировича щодо винесення Постанови № 3-3110/1-10/10-28/3110/08/02 від 31.10.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ»; скасувати Постанову № 3-3110/1-10/10-28/3110/08/02 від 31.10.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ» у сумі 50 520 грн.

В обґрунтування позовних вимог Позивачем зазначено, що дії Відповідача щодо винесення оскаржуваної постанови є незаконними, такими, що не ґрунтуються на нормах законодавства та обставинах справи, а також порушують законні права та інтереси ТОВ «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ».

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 листопада 2018 року адміністративний позов задоволено повністю.

Визнано протиправними дії головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сергійчука Кирила Володимировича щодо винесення Постанови № 3-3110/1-10/10-28/3110/08/02 від 31.10.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ».

Скасовано Постанову № 3-3110/1-10/10-28/3110/08/02 від 31.10.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ» у сумі 50 520 грн.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

В апеляційній скарзі Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області не погоджується з рішенням суду першої інстанції, та посилається на порушення судом першої інстанції норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.

Зокрема, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області зазначає, що Позивач належним чином був повідомлений про наявність акту, протоколу та припису. Посилання Позивача у своїй позовній заяві про те, що Відповідачем порушено процедуру притягнення до відповідальності є необґрунтованим, оскільки Відповідач діяв у спосіб передбачений Порядком № 244. Також, Відповідач вважає, що відсутність представника ТОВ «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ» перед початком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю з урахуванням вимог абз. 1 п. 9 Порядку № 553 унеможливлює проведення Департаментом ДАБІ у Київській області перевірки, що за своїми правовими наслідками збігається з не допуском посадових осіб до проведення перевірки. Відтак твердження суду першої інстанції про те, що недопущення посадових осіб до перевірки може мати місце виключно у випадках протиправних дій суб'єкта містобудування є передчасними.

Учасниками справи не подано відзиви на апеляційну скаргу.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 18.09.2017 року № 195П, та звернення гр. ОСОБА_3 головному інспектору будівельного нагляду Сергійчуку Кирилу Володимировичу видано направлення для перевірки позапланового заходу від 18.10.2017 року № 748.17/02 для здійснення позапланової перевірки на об'єкті «твердопаливна котельня на території ЗОШ № 2» за адресою: вул. Пушкінська, 23, смт. Калинівка, Васильківський р-н, Київська обл.

17 жовтня 2017 року головним державним інспектором складено акт про недопущення директором Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ» посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до перевірки виконання будівельних на об'єкті «Твердопаливна котельня на території ЗОШ № 2» за адресою: вул. Пушкінська, 23, смт. Калинівка, Васильківський р-н, Київська обл.

За результатами проведення перевірки 17 жовтня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду Сергійчуком Кирилом Володимировичем винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою допустити посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення перевірки, складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17 жовтня 2017 року про недопущення до об'єкту перевірки.

31 жовтня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду Сергійчуком Кирилом Володимировичем винесено Постанову № 3-3110/1-10/10-28/3110/08/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ».

Не погоджуючись рішенням Відповідача, Позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що Відповідачем порушено порядок належного повідомлення суб'єкта господарювання про проведення позапланової перевірки, що унеможливила участь його представника у визначений час на вказаному місці. Оскільки перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ» здійснено без дотримання вимог Порядку, у зв'язку з чим встановлені під час її проведення порушення не можуть бути підставою для застосування до позивача штрафу.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його обґрунтованим з огляду на таке.

Статтею 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, спеціальними законами, які визначають правові, економічні та соціальні основи містобудування є Закон України від 16.11.1992 року № 2780-ХІІ «Про основи містобудування», Закон України від 17.02.2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI).

За приписами статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20 травня 1999 року № 687-XIV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Положеннями статті 41 Закону № 3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 3038-VI органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294 "Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України" (далі - Положення № 294), центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція)

Так, згідно з пунктом 7 Положення № 294, Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України «Щодо діяльності деяких підрозділів Державної архітектурно-будівельної інспекції» № 272 від 10 жовтня 2014 року Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області забезпечує здійснення функцій та повноважень територіального органу, утворений як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України з 14 жовтня 2014 року.

Пунктом 3 Положення № 294 про Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08 вересня 2015 року № 1000, основним завданням Департаменту є забезпечення державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду у випадках, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» на території Київської області.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Відповідно до абз. 2 п. 1 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

За приписами пункту 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, в тому числі, 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Разом з цим, згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (в редакції станом на 19.05.2017 року).

- державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва (п. 9);

- посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, в тому числі, у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством (п. 12);

- суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, в тому числі, вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (п. 13);

- за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (п. 16);

- у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п. 17);

- у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

- у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (п. 21);

- постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (п. 22).

З наведених правових норм випливає, що орган державного архітектурно-будівельного контролю з метою допуску його посадових осіб до проведення перевірки та участі суб'єктів містобудування (їх представників) зобов'язаний повідомити останнього про проведення перевірки.

Відтак, лише у випадку належного повідомлення суб'єкта містобудування про проведення перевірки є можливим забезпечення участі суб'єктів містобудування під час проведення перевірки, а також встановлення факту не допуску до проведення перевірки.

Як вбачається з матеріалів справи, позапланова перевірка призначена згідно наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 18.09.2017 року № 195П, та звернення гр. ОСОБА_3

Листом № 10/10-27/0310/08/02 від 03 жовтня 2017 року Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області просить керівника/представника ТОВ «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ» бути присутнім 17.10.2017 року о 14 год. 00 хв. на об'єкті будівництва - твердопаливна котельня на території ЗОШ № 2 в смт. Калинівка, Васильківського р-ну, Київської обл., та забезпечити доступ посадової особи Департаменту на об'єкті для проведення позапланової перевірки.

Разом з тим, вказаний лист отримано ТОВ «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ» 17.10.2017 року о 18:49:00 год., тобто, після проведення позапланової перевірки, що підтверджується відомостей відстеження посилок Укрпошти (а.с. 22).

Листом № 03-10/17 від 27 жовтня 2017 року ТОВ «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ» про дані обставини повідомлено Департамент.

Так, статтею 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено права суб'єкта господарювання.

Зокрема, визначено, що суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: бути поінформованим про свої права та обов'язки; вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу; не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо: державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; суб'єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом.

Таким чином, суд першої інстанції правомірно дійшов висновку про порушення Відповідачем порядку належного повідомлення суб'єкта господарювання про проведення позапланової перевірки, що унеможливила участь його представника у визначений час на вказаному місці, з чим погоджується колегія суддів.

Також, матеріали справи містять копію акта про не допуск до здійснення перевірки, який виконано друкованим способом за допомогою комп'ютерної техніки.

При цьому, місцем складання акта визначено «Київська обл.», датою складання акту - « 17.10.2017 року».

Проте, ані зазначений акт, ані будь - які інші матеріали справи, не містять жодних пояснень щодо того, яким саме чином Позивачем не допущено співробітників Департаменту до проведення перевірки - закрито прохід, не дозволено доступ до будівельного майданчика, не надано документів, тощо.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції проте, що акт від 17 жовтня 2017 року було складено не на місці будівництва.

Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для притягнення Позивача до відповідальності, оскільки матеріалами справи не підтверджується вчинення Позивачем такого порушення, з чим також погоджується колегія суддів.

Крім того, відповідно до приписів Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 ( в редакції, яка діяла на момент складання акту) форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 року № 240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», в редакції яка діяла станом на 31.08.2015 року, було затверджено форму акта про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій згідно з додатком 2.

Тобто, вищезазначені вимоги з одного боку чітко вказують на необхідність складання акта про недопущення шляхом заповнення форми вручну, оскільки одночасне зазначення і відомостей акта і зауважень в друкованому вигляді неможливе об'єктивно.

Натомість, складання акта друкованим засобом свідчить про його складання не на місці проведення перевірки та позбавляє особу права надати заперечення до акта.

Таким чином, колегія суддів не приймає до уваги та вважає необґрунтованим посилання Відповідача про те, що посадова особа не позбавлена прав складати акт перевірки, як документи в іншому місці, за межами місця проведення перевірки.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів вважає правомірним висновок суду першої інстанції, що перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРДЖІ СЕРВІС КОМПАНІ» здійснено без дотримання вимог Порядку № 553 , у зв'язку з чим встановлені під час її проведення порушення не можуть бути підставою для застосування до позивача штрафу.

Крім того, твердження Відповідача про те, що судом першої інстанції не досліджено, що виконання норм ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» стосується лише при здійсненні планового заходу державного архітектурно-будівельного контролю, проте у даному випадку був здійснений позаплановий захід, колегія судді вважає помилковим, оскільки відповідно до п. 11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» плановий чи позаплановий захід щодо суб'єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглянувши доводи Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 листопада 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: Ю.А. Ісаєнко

І.О. Лічевецький

Повний текст складено 07.02.2019 року.