Справа № 520/11277/18
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2019-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

07 лютого 2019 р. Справа № 520/11277/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Білової О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Ділбаряна А.О.,

за участю представників: позивача - ОСОБА_1, відповідача - Єфіменко А.В., Мякоти Т.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Харкові клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду по справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 (АДРЕСА_1, код НОМЕР_1) до Нововодолазької селищної ради (вул. Донця Григорія, буд. 14, смт. Нова Водолага, Нововодолазький район, Харківська область, 63202, ) про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_4, з адміністративним позовом до Нововодолазької селищної ради, в якому просить суд: визнати таким, що не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, а тому протиправним та скасувати Рішення XVIII сесії VII скликання Нововодолазької селищної ради "Про встановлення податку на майно на території Нововодолазької селищної ради" № 816 від 25 січня 2017 року.

Ухвалою суду від 17.12.2018 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження.

Представником відповідача надано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, обґрунтоване тим, що спірне Рішення XVIII сесії VII скликання Нововодолазької селищної ради "Про встановлення податку на майно на території Нововодолазької селищної ради" № 816 від 25 січня 2017 року, станом на момент звернення позивача до суду з цим позовом втратило чинність у зв'язку з прийняттям рішення III сесії VIII скликання Нововодолазької селищної ради від 12 липня 2017 року № 163 «Про встановлення податку на майно на території Нововодолазької селищної ради».

Представник позивача, ОСОБА_4 - ОСОБА_1, в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні зазначеного клопотання, посилаючись на те, що строк звернення до суду має рахуватися з моменту отримання позивачем податкового повідомлення-рішення, яким їй визначено суму податкового зобов'язання з податку на майно, оскільки ставки зазначеного податку встановлені спірним нормативно-правовим актом.

Представники відповідача - Нововодолазької селищної ради Єфіменко А.В., Мякота Т.М. - в судовому засіданні підтримали раніше надане клопотання про залишення позову без розгляду, вважаючи, що строк звернення до суду має обраховуватися з моменту втрати чинності Рішенням XVIII сесії VII скликання Нововодолазької селищної ради "Про встановлення податку на майно на території Нововодолазької селищної ради" № 816 від 25 січня 2017 року.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, встановив такі обставини.

07.12.2018 за допомогою засобів поштового зв'язку позивач звернулася до суду з цим позовом про визнання протиправним та скасування рішення XVIII сесії VII скликання Нововодолазької селищної ради "Про встановлення податку на майно на території Нововодолазької селищної ради" № 816 від 25 січня 2017 року.

Судом встановлено, що рішення XVIII сесії VII скликання Нововодолазької селищної ради від 25.01.2017 № 816 «Про встановлення податку на майно на території Нововодолазької селищної ради» було доведено до відома населення шляхом опублікування в друкованому засобі масової інформації - газеті «Водолазький кур'єр» (випуск № 4 (1252) від 28.01.2017), про що Нововодолазькою селищною радою зазначено у відзиві, копія відповідної газети долучена до матеріалів справи (а.с.32).

Відповідно до рішення III сесії VIII скликання Нововодолазької селищної ради від 12 липня 2017 року № 163 «Про встановлення податку на майно на території Нововодолазької селищної ради»(а.с. 46-48), яке набрало чинності з 01.01.2018, рішення XVIII сесії VII скликання Нововодолазької селищної ради від 25.01.2017 № 816 «Про встановлення податку на майно на території Нововодолазької селищної ради» втратило чинність.

Таким чином, спірне рішення XVIII сесії VII скликання Нововодолазької селищної ради від 25.01.2017 № 816 «Про встановлення податку на майно на території Нововодолазької селищної ради» втратило чинність з 01.01.2018.

Суд зазначає, що статтею 264 КАС України врегульовані особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та інших суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 264 КАС України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб'єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Відповідно до ч. 3 ст. 264 КАС України нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.

З аналізу зазначених норм КАС України суд приходить до висновку, що позивач має право оскаржити нормативно-правовий акт органу місцевого самоврядування протягом всього строку його чинності, тобто чинність нормативно-правового акту є умовою задоволення позову в даній категорії справ.

При цьому суд зазначає, що норми статті 264 КАС України не містять спеціальних приписів щодо застосування строків звернення до суду. Отже, до даної категорії справ слід застосовувати загальні норми Кодексу.

Так, відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частин 2,3 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що шестимісячний строк звернення до суду щодо оскарження нормативно-правового акту органу місцевого самоврядування розпочинається з дня втрати чинності таким нормативно-правового актом.

Таким чином, враховуючи, що спірне рішення XVIII сесії VII скликання Нововодолазької селищної ради від 25.01.2017 № 816 «Про встановлення податку на майно на території Нововодолазької селищної ради» втратило чинність з 01.01.2018, то шестимісячний строк звернення до суду розпочався саме з 01.01.2018 та сплинув 02 липня 2018 року, в той час як позивач звернувся до суду з цим позовом 07.12.2018.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду з цим позовом.

Щодо посилання представника позивача на те, що строк звернення до суду слід обраховувати з дня отримання позивачем податкового повідомлення-рішення, яким їй нараховано податок на майно, суд вважає дане твердження безпідставним, оскільки ця справа є справою про оскарження нормативно-правового акту органу місцевого самоврядування, а тому строки звернення до суду не можуть бути відрахованими з дня отримання позивачем податкового повідомлення рішення з податку на майно, ставки якого обраховані на підставі спірного рішення XVIII сесії VII скликання Нововодолазької селищної ради від 25.01.2017 № 816 «Про встановлення податку на майно на території Нововодолазької селищної ради».

Так, відповідно до ч. 5 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію.

Так саме, приписи ст. 264 КАС України передбачають обов'язкове опублікування оголошення про відкриття провадження в адміністративній справі щодо оскарження нормативно-правового акта у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений. Та, відповідно, передбачено, що якщо оголошення опубліковано своєчасно, вважається, що всі заінтересовані особи належним чином повідомлені про судовий розгляд справи. Скарги на судові рішення в цій справі заінтересованих осіб, якщо вони не брали участі у справі, залишаються без розгляду.

Отже, саме запровадження обов'язковості офіційного опублікування нормативно-правових актів є гарантією обізнаності всіх зацікавлених осіб з їх змістом та забезпечує право кожного, кого стосується відповідний акт, на його своєчасне оскарження.

Як пояснив в судовому засіданні представник позивача, його довірительниця мала у власності нерухоме майно, по якому нарахований податок, з 2009 року, а у 2017 році придбала автомобіль, який віднесений податковим органом до об'єктів оподаткування. З огляду на зазначене, суд вважає, що позивач об'єктивно була обізнана щодо можливості застосування щодо неї спірного нормативно-правового акту, проте до грудня 2018 року не оскаржувала його до суду.

Згідно з ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Належних та достатніх підстав для поновлення строку звернення до суду з цим позовом позивачем не наведено та судом не встановлено.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що подане представником відповідача клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку зі пропуском строку звернення до суду є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 122, 123, 240, 248, 256, 293-295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Залишити без розгляду адміністративний позов ОСОБА_4 (АДРЕСА_1, код НОМЕР_1) до Нововодолазької селищної ради (вул. Донця Григорія, буд. 14, смт. Нова Водолага, Нововодолазький район, Харківська область, 63202, ) про визнання протиправним та скасування рішення.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд, з подачею її копії до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Повний текст ухвали складено 11 лютого 2019 року.

Суддя Білова О.В.