Справа № 640/1900/19
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2019-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 лютого 2019 року м. Київ № 640/1900/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Скочок Т.О., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

Головного управління ДФС у м. Києві
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дантлін»
про стягнення коштів, -
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов Головного управління ДФС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дантлін» (), в якому позивач просить суд: стягнути кошти платника податків - ТОВ «Дантлін» з рахунків у банках, що обслуговують такого платника на суму податкового боргу з податку на додану вартість у розмірі 618 560 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначені у ст. 160 і 161 цього Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 160 КАС України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно ч. 3 ст. 55 КАС України юридична особа, суб'єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Зі змісту ч.ч. 3, 6 і 8 ст. 59 КАС України вбачається, що довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

При цьому оригінал такої довіреності, її копія, засвідчена суддею, або її копія, засвідчена у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи. У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що право на подання і підписання позовної заяви від імені юридичної особи має особисто керівник або представник на підставі довіреності. При цьому копія довіреності може засвідчуватись лише суддею або у визначеному законом порядку.

Аналогічний висновок узгоджується з позицією Верхового Суду, викладеною, зокрема, в ухвалах від 19.02.2018 у справі №826/3094/17 та у справі №813/2868/17.

Як вбачається з адміністративного позову та доданих до позову додатків, останній підписано ОСОБА_1, який визначає себе як представник ГУ ДФС у м. Києві. Разом з тим, до позову надана копія довіреності від 15.01.2019 №177/26-15-10-06-12 видана начальником ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_2 на ім'я ОСОБА_1, яка засвідчена заступником начальника ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3, яка не може вважатися належним чином засвідченою копією довіреності у розумінні положень чинного законодавства з огляду на таке.

Згідно п. 8 гл. 10 розд. ІІ вказаних Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємства, в установах і організаціях, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.06.2015 №1000/5, копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку. Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії. Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки «Для копій». У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчуються відбитком печатки установи. На лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа проставляється відмітка «Копія».

Водночас, відповідно до п.п. 6, 7 гл. 3 розд. ІІ вказаних Правил право засвідчення документів та їх копій може надаватися посадовим та іншим особам на підставі довіреності. У посадових інструкціях визначаються повноваження щодо засвідчення документів та їх копій.

Суд встановив, що у написі про засвідчення копії довіреності ГУ ДФС у м. Києві від 15.01.2019 №177/26-15-10-06-12 відсутні відомості щодо дати засвідчення такої копії довіреності. Крім того, позивачем не додано жодних документальних доказів (довіреності та/або посадової інструкції), в яких зазначено про наявність у заступника начальника ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 повноважень щодо засвідчення документів (зокрема, довіреностей), підписаних Начальником ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_2

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що додана до позову та засвідчена заступником начальника ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 копія довіреності від 15.01.2019 №177/26-15-10-06-12 не є тим належним документом, що посвідчує повноваження ОСОБА_1 на підписання адміністративного позову від імені ГУ ДФС у м. Києві.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень ст. 160 КАС України і позивачу належить усунути вищенаведені недоліки у п'ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду разом із супровідним листом: засвідченої у визначеному законом порядку копії довіреності від 15.01.2019 №177/26-15-10-06-12 або документальних доказів уповноваження заступника начальника ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 на посвідчення копій довіреностей, підписаних начальником ГУ ДФС у м. Києві (у вигляді належним чином засвідчених копій документів).

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 КАС України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву Головного управління ДФС у м. Києві без руху.

2. Встановити позивачу п'ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде повернута йому відповідно до ч. 4 ст. 169 КАС України,

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Скочок