Справа № 540/281/19
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2019-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 лютого 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/281/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Василяка Д.К., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Білозерського районного управління юстиції Херсонської області про зобов'язання внести зміни до актового запису,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, у якому просить зобов'язати Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Білозерського районного управління юстиції Херсонської області внести зміни до актового запису № 14 від 18 серпня 1998 року про народження ОСОБА_1, зробленого в книзі записів актів громадянського стану Музиківської сільської ради Білозерського району Херсонської області, привівши цей запис у відповідність із наданими позивачем документами.

Відповідно до вимог статті 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі. Суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд вважає, що така не відповідає вимогам ч. 3 ст. 161 КАС України, якою визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається із матеріалів справи позивачем у якості доказів сплати судового збору при поданні даної позовної заяви до суду додано до такої квитанцію №3243 від 11.02.2019 року на суму 63.60 грн та квитанцію №50 від 07.03.2018 року на суму 704.80 грн.

Проте суд зазначає, що за даними КП ДСС, платіж згідно квитанції №50 від 07.03.2018 року на суму 704.80 грн було використано у справі №2140/1943/18, позов було повернуто.

Суд звертає увагу позивача, що судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (стаття 1 Закону України "Про судовий збір").

Згідно з частиною 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Таким чином за подання кожної окремої заяви, у разі відсутності пільг щодо сплати судового збору, необхідно сплатити судовий збір у розмірах та порядку, передбачених Законом України «Про судовий збір».

Тому, судовий збір, сплачений за подання конкретного адміністративного позову або заяви, не може бути використаний для підтвердження сплати судового збору за подання до суду іншого адміністративного позову або заяви, у тому числі адміністративного позову (заяви), поданого (поданої) тим самим позивачем (заявником) до того самого суду.

Крім того суд зазначає, що відповідно до пункту 2 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги, тобто законодавством встановлено чіткий порядок повернення сплаченої суми судового збору, яка в подальшому, на розсуд особи, може бути використана для сплати судового збору за подання іншого (нового) позову. У той же час використання сплаченої суми судового збору при поданні іншого позову не передбачено законодавством та є порушенням порядку сплати судового збору.

Таким чином, оскільки платіж згідно квитанції №50 від 07.03.2018 року на суму 704.80 грн. вже було використано позивачем під час звернення до суду з іншою позовною заявою, суд не приймає до уваги зазначену квитанцію у якості доказу сплати судового збору.

Враховуючи викладене, позивачу належить надати суду докази сплати судового збору за звернення до суду із позовною заявою, що містить вимогу немайнового характеру, із урахуванням сплаченої суми судового збору згідно квитанції №3243 від 11.02.2019 року на суму 63,60 грн., у розмірі 704.80 грн.

Також, згідно вимогам ч. 6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно абз.1 ч.2 ст.122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.3 ст.122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, як вбачається із матеріалів справи позивачем оскаржено до суду відмову відділу державної реєстрації актів цивільного стану Білозерського районного управління юстиції Херсонської області від 18.02.2017 року, якою повідомлено, що внесення змін до актового запису про народження виявилось не можливим, у зв'язку із відсутністю документа, що посвідчує особу заявниці.

Таким чином в даному разі вбачається пропущення позивачем строк звернення до адміністративного суду, доказів зворотного позивачем до позовної заяви не додано як і заяви про поновлення пропущеного строку із обґрунтуванням причин поважності такого пропуску.

Згідно ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 1 ст. 169 визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Подання позовної заяви без додержання вимог, передбачених ст.161 КАС України, є підставою для залишення її без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення її недоліків.

Позивач має право протягом десяти днів з дня вручення ухвали звернутися з заявою про поновлення строку звернення до суду та вказати поважні підстави поновлення строку.

Частиною 2 статті 123 КАС України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, позовну заяву в частині вимог за якими пропущено строк звернення буде повернуто без розгляду (ч.2 ст.123 КС України).

Крім того, відповідно до п.9 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

З матеріалів позовної заяви, судом встановлено, що позивач просить суд зобов'язати відділ державної реєстрації актів цивільного стану внести зміни до актового запису про народження, однак не зазначає, чим саме оскаржуване рішення порушує права, свободи та інтереси позивача.

Також суд звертає увагу позивача, що згідно зі ст. 22 Закону України "Про державну реєстрацію актів цивільного стану", внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку.

В даному разі, позивачем не додано до позовної заяви наданої до суду висновок відповідача про відмову у внесенні змін до актового запису цивільного стану та не зазначено про наявність такого у позовній заяві.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про те, що з адміністративного позову та доданих до нього документів неможливо встановити наявність порушеного права позивача з боку відповідача, який є суб'єктом владних повноважень.

Тому така заява відповідно до ч. 1 ст. 123, ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 123, ч. 1 ст. 169 КАС України, суд-

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/281/19 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Василяка Д.К.