Справа № 855/34/19
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2019-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/34/19
У Х В А Л А

12 лютого 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді Бужак Н.П. та суддів Костюк Л.О., Пилипенко О.Є., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання бездіяльності протиправною, скасування Постанови Центральної виборчої комісії №243 від 06.02.2019 року та зобов'язання вчинити дії,-

У С Т А Н О В И В:

12 лютого 2019 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання бездіяльності протиправною, скасування Постанови Центральної виборчої комісії №243 від 06.02.2019 року та зобов'язання вчинити дії, в якій позивач просив:

- визнати Постанову Центральної виборчої комісії №243 від 06.02.2019 року такою, що не відповідає нормам законодавства та скасувати її в повному обсязі;

- зобов'язати Центральну виборчу комісію розглянути заяву кандидата на пост Президента України на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року ОСОБА_1 від 03.02.2019 року, повторно, у повному обсязі та з урахуванням внесених уточнень щодо відомостей про заявника;

- зобов'язати Центральну виборчу комісію поновити строки внесення уточнень щодо відомостей кандидатів, котрі балотуються на пост Президента України на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року;

- покласти на відповідача витрати, пов'язані з проведенням судового процесу, а саме: сплачений судовий збір.

Перевіривши подану позовну заяву, колегія суддів приходить до висновку про необхідність залишення її без розгляду з урахуванням наступного.

Зі змісту позовної заяви вбачається, 03 лютого 2019 року позивачем подана заява до Центральної виборчої комісії про самовисування на пост Президента України на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року та з проханням зареєструвати ОСОБА_1 кандидатом на пост Президента України на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року і надати офіційний статус кандидата на пост Президента.

06.02.2019 року на засіданні Центральної виборчої комісії, у якому безпосередньо брав участь позивач, відповідачем прийнято постанову №243 «Про відмову ОСОБА_1 в реєстрації кандидатом на пост Президента України на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року».

Згідно ст. 99 Закону України "Про вибори Президента України" рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, членів цих комісій, органів виконавчої влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, засобів масової інформації, підприємств, установ, організацій, їхніх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації, кандидатів на пост Президента України, їхніх довірених осіб, партій - суб'єктів виборчого процесу, їхніх посадових осіб та уповноважених осіб, офіційних спостерігачів, що порушують законодавство про вибори, можуть бути оскаржені до суду в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Порядок розгляду даної категорії справ регулюється нормами Глави 11 § 2 Кодексу адміністративного судочинства України "Розгляд окремих категорій термінових адміністративних справ".

Відповідно до ч.1 ст. 273 КАС України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб'єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб'єкти ініціювання референдуму.

Так, частиною 3 ст.273 КАС України передбачено, що рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Згідно з частиною 6 ст.273 КАС України передбачено, що позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п'ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Як вбачається зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 оскаржує постанову Центральної виборчої комісії від 06.02.2019 року № 243.

Таким чином, виходячи з вимог ч. 6 ст. 273 КАС України, п'ятиденний строк звернення до суду із позовом про оскарження такого рішення виборчої комісії повинен обраховуватися з 00:00 годин 07.02.2019 року.

Матеріали позовної заяви свідчать, що її було безпосередньо позивачем до Шостого апеляційного адміністративного суду 12 лютого 2019 року, що підтверджено штампом реєстрації вхідної кореспонденції суду за № 855/34/19.

Відповідно до ч. 1 - 3 ст. 270 КАС України, на обчислення строків, встановлених статтями 273 - 277, 280 - 283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Останнім днем строку, який має закінчитися з настанням певної події, є день, що передує дню вказаної події.

Частина 5 ст. 270 КАС України містить імперативну норму, відповідно до якої, днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Отже, враховуючи вищенаведені обставини, зокрема те, що оскаржувану постанову прийнято відповідачем 06.02.2019 року, а позовну заяву подано до суду 12.02.2019 року, тобто поза межами встановленого процесуальним законом п'ятиденного строку (останнім днем оскарження постанови Центральної виборчої комісії є 11.02.2019 року), суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі ч. 5 ст. 270 КАС України.

Також, предметом позову є зобов'язання Центральну виборчу комісію повторно розглянути заяву позивача від 03.02.2019 року та зобов'язати Центральну виборчу комісію поновити строки внесення уточнень щодо відомостей кандидатів, котрі балотуються на пост Президента України на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року. Зазначені позовні вимоги є похідними від вимоги про скасування постанови Центральної виборчої комісії №243 від 06.02.2019 року.

Інших позовних вимог в межах даної справи позивачем не заявлено.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що позовну заяву подано з пропуском п'ятиденного строку, передбаченого ч.6 ст.273 КАС України.

Позивач зазначає, що оскаржувану постанову Центральної виборчої комісії від 06.02.2019 року №243 отримав 07.02.2019 року.

Проте, колегія суддів звертає увагу, що 06.02.2019 року у засіданні Центральної виборчої комісії ОСОБА_1 брав особисту участь.

Крім того, колегія суддів зауважує, що частиною 5 ст. 270 КАС України визначено, що строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено.

Згідно п. 8.1.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 15 від 01.11.2013 року "Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом" важливим елементом цих строків є момент їх початку, який визначається днем прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності. Це перша відмінність строку звернення до суду щодо вирішення виборчих спорів від строку звернення до суду в інших спорах адміністративної юрисдикції, в яких, як правило, цей строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, у виборчих спорах немає необхідності з'ясування обставин щодо дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Таке правове становище дозволяє чітко визначити початок строку звернення до суду для вирішення виборчих спорів, який не залежить від суб'єктивного сприйняття позивачем моменту порушення його права чи інтересу.

При цьому, законодавцем не передбачено можливість поновлення пропущеного п'ятиденного строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії.

У контексті наведеного, суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Також, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що оскільки позовна заява ОСОБА_1 подана до суду з пропуском встановленого процесуальним законом п'ятиденного строку звернення до суду та з огляду на швидкоплинність виборчого процесу, остання підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до п.15.5 Перехідних положень КАС України, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

На підставі вищевикладеного та керуючись 243, 248, 270, 271, 273, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання бездіяльності протиправною, скасування Постанови Центральної виборчої комісії №243 від 06.02.2019 року та зобов'язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду через Шостий апеляційний адміністративний суд у дводенний строк у порядку, встановленому ч. 2 ст. 278 КАС України.

Головуючий суддя: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Пилипенко О.Є.

Головуючий суддя Бужак Наталія Петрівна

Судді: Пилипенко Олена Євгеніївна

Костюк Любов Олександрівна