Справа № 820/2478/18
Суддя: Чудних С.О.
Дата ухвалення: 2019-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

"07" лютого 2019 р. № 820/2478/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Чудних С.О.,

за участю секретаря судового засідання - Хмелівської Н.М.,

представника Головного управління ДФС у Харківській області - Шевченка Д.В.,

розглянувши у судовому засіданні заяву Державного підприємства Міністерства оборони України - Харківської контори матеріально-технічного забезпечення про розстрочення виконання рішення суду від 05.07.2018 у справі за позовом Головного управління ДФС у Харківській області до Державного підприємства Міністерства оборони України - Харківської контори матеріально-технічного забезпечення про стягнення податкового боргу,

В С Т А Н О В И В :

Державне підприємство Міністерство оборони України - Харківської контори матеріально-технічного забезпечення звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з заявою, в якій просить суд розстрочити виконання рішення Харківського апеляційного адміністративного суду від 05.07.2018 про стягнення з Державного підприємства Міністерства оборони України - Харківської контори матеріально-технічного забезпечення на користь Державного бюджету України суму податкового боргу у розмірі 1227355,58 грн на один календарний рік.

В обґрунтування заяви вказано, що підприємство перебуває у скрутному фінансовому становищі, на підприємстві має місце зношеність будівель та споруд, проте, не дивлячись на вказане, відповідач вчиняє все необхідне коло дій задля сплати податків та зборів, а тому, стягнення вказаної суми боргу одразу, призведе до затримки сплати заробітної плати та комунальних платежів.

Представник заявника в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином, надав до суду заяву про відкладення розгляду справи. В обґрунтування вказаної заяви представник заявника зазначив, що керівник підприємства знаходиться в службовому відрядженні та не має можливості прибути у судове засідання. Поряд із тим, заявником взагалі не надано до суду доказів, у підтвердження зазначених обставин, а судом таких обставин не встановлено.

Відповідно до статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України, неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду, таким чином, враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що клопотання представника Державного підприємства Міністерства оборони України - Харківської контори матеріально-технічного забезпечення задоволенню не підлягає.

Представник Головного управління ДФС у Харківській області в судовому засіданні проти задоволення заяви заперечував та просив відмовити у його задоволенні, зазначивши, що в даному випадку відсутні підстави для розстрочення виконання судового рішення.

Суд, розглянувши заяву Державного підприємства Міністерства оборони України - Харківської контори матеріально-технічного забезпечення, вислухавши думку представника Головного управління ДФС у Харківській області та дослідивши матеріали справи, зазначає наступне.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2018 по справі № 2478/18 частково задоволено адміністративний позов Головного управління ДФС у Харківській області до Державного підприємства Міністерства оборони України - Харківської контори матеріально-технічного забезпечення про стягнення податкового боргу. Стягнуто з рахунків Державного підприємства Міністерства оборони України - Харківської контори матеріально-технічного забезпечення на користь Державного бюджету України суму податкового боргу у розмірі 1227355,58 грн. У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 26.11.2018 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2018 .

Розглядаючи заяву відповідача щодо розстрочення виконання судового рішення суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Згідно з частиною 3 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Частиною 4 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім'ї, її матеріальне становище; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Суд зазначає, що наведені норми не містять конкретного переліку обставин для відстрочення та/або розстрочення виконання судового акта, а лише встановлюють критерії для їх визначення, надаючи суду в кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Підставою для застосування правил цієї норми є обставини, що перешкоджають належному виконанню судового рішення в адміністративній справі: ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

Для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення такою обставиною може бути недостатність коштів на рахунку, стихійне лихо, для зміни способу чи порядку виконання судового рішення - неможливість виконання судового рішення внаслідок відсутності, пошкодження або знищення об'єкта стягнення або з інших причин.

Таким чином, для відстрочення, розстрочення виконання рішення та зміни способу його є такі підстави: для розстрочення та відстрочення - обставини, що ускладнюють виконання, а для зміни способу і порядку виконання - обставини, які роблять виконання неможливим.

Як вбачається з обґрунтувань, наведених відповідачем у заяві, відносно того, що підприємство перебуває у скрутному фінансовому становищі, на підприємстві має місце зношеність будівель та споруд, проте, не дивлячись на вказане, відповідач вчиняє все необхідне коло дій задля сплати податків та зборів, а тому, стягнення вказаної суми боргу одразу, призведе до затримки сплати заробітної плати та комунальних платежів.

Крім того, на підтвердження обставин, що ускладнюють виконання судового рішення надано виписку банку по рахунку з залишком коштів на рахунку № 0600 станом на 12.11.2018 у розмірі 1427,47 грн, на рахунку № 35158.980 станом на 12.11.2018 у розмірі 2363,11 грн, на рахунку № 3 станом на 12.11.2018 у розмірі 935,84 грн, звіт про фінансовий стан на 30 вересня 2018 року, звіт про фінансові результати за 9 місяців 2018 року, звіт про фінансові результати за 2017 рік, довідку щодо сплати відповідачем податків та зборів за 9 місяців 2018 року.

Проте, суд вказує, що зазначені факти не є тими обставинами, що ускладнюють виконання рішення суду, оскільки вони є результатом провадження господарської діяльності відповідачем як самостійним суб'єктом господарювання, тому вказані факти не мають об'єктивного характеру.

Зазначена позиція узгоджується з висновками Вищого адміністративного суду України, зазначеними в постанові від 09.11.2016р. по справі № 813/6431/14.

А щодо недостатності коштів на рахунках № 0600, № 35158.980, № 3 заявника, суд зазначає, що, вказані розрахункові рахунки не єдині рахунки відповідача, матеріалами справи підтверджено, що останній має наступні відкриті рахунки в національній валюті в АТ "УкрСиббанк", МФО 351005, № 0600, № 0600, № 8253; АТ "Укрексімбанк", МФО 322313, № 7856, № 5158; Ф-я АТ "Укрексімбанк", МФО 351618, № 7218; АТ "Райффайзен банк Аваль" у м. Києві, МФО 380805, № 3 ( а.с. 8 зворот - 9).

У свою чергу, інформації щодо залишків коштів на всіх рахунках заявника, останнім не надано.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заявником не надано до суду документів, у підтвердження відсутності чи недостатності коштів на рахунках, що перешкоджає виконанню судового рішення.

Згідно пункту 95.3 статті 95 Податкового кодексу України стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Контролюючий орган на підставі рішення суду здійснює стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу за рахунок готівки, що належить такому платнику податків. Стягнення готівкових коштів здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Механізм виконання судових рішень про стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу передбачений главою 12 "Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті", затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004 №22.

Цей механізм передбачає оформлення інкасового доручення для примусового стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу.

Якщо ж достатні для погашення податкового боргу кошти відсутні, контролюючий орган відповідно до абзацу другого пункту 95.3 статті 95 Податкового кодексу України звертається до суду з позовом про надання дозволу на погашення всієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі. Таке погашення здійснюється на підставі зазначеного рішення суду та прийнятого на його підставі рішення органу доходів і зборів шляхом продажу майна платника податків на публічних торгах та/або торгівельними організаціями в порядку, визначеному пунктами 95.7 - 95.21 статті 95 Податкового кодексу України.

Отже, чинне законодавство передбачає окремий порядок примусового виконання судових рішень про стягнення коштів з рахунків в обслуговуючих банках та за рахунок готівки у рахунок погашення податкового боргу. При цьому органи державної виконавчої служби до цієї процедури не залучаються.

Зазначена процедура погашення податкового боргу є самостійною процедурою, яка регулюється окремими нормами, а саме Податковим кодексом України, а не законодавством про виконавче провадження.

Зазначена правова позиція відповідає позиції Вищого адміністративного суду України, зазначеній в інформаційному листі від 24.10.2013 №1484/12/13-13.

Крім того, чинним законодавством врегульовані питання розстрочення та відстрочення податкового боргу платника податків, зокрема, статтею 100 Податкового кодексу України, встановлено, що розстроченням, відстроченням грошових зобов'язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов'язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу.

Відповідно до пункту 100.4 статті 100 Податкового кодексу України, підставою для розстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов'язань та податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

Згідно пункту 100.6 статті 100 Податкового кодексу України розстрочені суми грошових зобов'язань або податкового боргу (в тому числі окремо - суми штрафних (фінансових) санкцій) погашаються рівними частками починаючи з місяця, що настає за тим місяцем, у якому прийнято рішення про надання такого розстрочення .

Водночас, Державним підприємством Міністерства оборони України - Харківської контори матеріально-технічного забезпечення не підтверджено доказами свої доводи відносно того, що на протязі року підприємство зможе погасити суму податкового боргу в розмірі 1227355,58 грн, також, заявником не надав доказів звернення до контролюючого органу з питання розстрочення суми боргу та прийнятих рішень по суті вказаного питання.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність обставин для розстрочення виконання судового рішення від 05.07.2018 по даній справі, у зв'язку із чим, заява Державного підприємства Міністерства оборони України - Харківської контори матеріально-технічного забезпечення задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 241, 243, 254, 255, 294, 295, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В :

Заяву Державного підприємства Міністерства оборони України - Харківської контори матеріально-технічного забезпечення про розстрочення виконання рішення суду - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали буде складено 08 лютого 2019 року.

Суддя С.О.Чудних