Справа № 520/8754/18
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2019-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 лютого 2019 р. № 520/8754/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Панова М.М.,

за участю секретаря судового засідання - Кравчені Т.І.,

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - Саєнко Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Головного управління ДФС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд скасувати податкові повідомлення-рішення №, №, № від 08 червня 2018 року, прийняті Головним управлінням Державної фіскальної служби у Харківській області на підставі акту перевірки №1406/20-40-13-14-07/НОМЕР_1 від 16.04.2018.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані рішення винесено всупереч вимогам законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні. В обґрунтування своїх заперечень зазначив, що податкові повідомлення-рішення є правомірними та прийнятими з дотриманням вимог законодавства.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку осіб, які беруть участь у справі, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що відповідно до Наказу ГУ ДФС у Харківській області №1078 від 16.02.2018, ГУ ДФС у Харківській області було проведено документальну позапланову невиїзну перевірку платника податків ОСОБА_3 (податковий номер НОМЕР_1).

За результатами даної перевірки Головним управлінням ДФС у Харківській області був складений акт №1406/20-40-13-14-07/НОМЕР_1 від 16.04.2018.

Згідно висновків даного акту перевірки були встановлені наступні порушення платником податків - ОСОБА_3 (податковий № НОМЕР_1): пп. 164.2.17 «д» п. 164.2 ст. 164, пп. 168.1.3 п. 168.1 ст. 168 Податкового кодексу України у результаті чого визначено суму податкових зобов'язань з податку на доходи фізичних осіб на суму 143 324,1 грн.; пп. 179.1 ст. 179 Податкового кодексу України у результаті неподання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2015 рік; п. 16 прим. 1 підрозділ 10 розділу XX Податкового кодексу України, а саме - сума доходу не задекларована, сума збору не сплачена в розмірі 10794,98 грн.

На підставі акту перевірки №1406/20-40-13-14-07/НОМЕР_1 від 16.04.2018, Головним управлінням ДФС у Харківській області були прийняті податкові повідомлення-рішення № від 08 червня 2018 року, № від 08 червня 2018 року, № від 08 червня 2018 року.

У податковому повідомленні-рішенні № від 08 червня 2018 року ГУ ДФС у Харківській області було встановлено порушення пп. 164.2.17 «д» п. 164.2 ст. 164, пп. 168.1.3 п. 168.1 ст. 168 Податкового кодексу України у результаті чого визначено суму податкових зобов'язань з податку на доходи фізичних осіб на суму 179155,13 грн. (за податковими зобов'язаннями - 143324,1 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями - 35831,03 грн.)

У податковому повідомленні-рішенні № від 08 червня 2018 року ГУ ДФС у Харківській області було встановлено порушення п. 16 прим. 1 підрозділ 10 розділу XX Податкового кодексу України у результаті чого збільшено суму грошового зобов'язання за платежем - військовий збір на суму 13493,73 грн.

У податковому повідомленні-рішенні № від 08 червня 2018 року ГУ ДФС у Харківській області було встановлено порушення пп. 179.1 ст. 179 Податкового кодексу України та застосовано штрафні (фінансові) санкції у сумі 170 грн.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно ст. 605 Цивільного кодексу України, припинення зобов'язання прощенням боргу, зобов'язання припиняється внаслідок звільнення (прощення боргу) кредитором боржника від його обов'язків, якщо не порушує прав третіх осіб щодо майна кредитора.

Підпунктом 14.1.56 пункту 14.1 ст.14 Податкового кодексу України визначено, що доходи -це загальна сума доходу платника податків від усіх видів діяльності, отриманого (нарахованого) протягом звітного періоду в грошовій, матеріальній або нематеріальній формах як на території України, її континентальному шельфі у виключній (морській) економічній зоні, та за її межами.

Підпунктом 14.1.47 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України передбачено, що додаткові блага - кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов'язаний з виконанням обов'язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).

Відповідно до п.п. «д» п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України (редакція чинна на момент виникнення правовідносин) до загального місячного (річного) доходу платника податків включається, зокрема, дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, а у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов'язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації.

З аналізу наведених законодавчих положень вбачається, що обов'язок щодо самостійної сплати податку на доходи фізичних осіб внаслідок анулювання кредитором суми боргу виникає у платника податків за наявності таких умов: отримання платником податку доходу у вигляді суми боргу такого платника податку, анульованого кредитором за його самостійним рішенням; надіслання (вручення) платнику податку кредитором повідомлення про анулювання боргу або укладення з платником відповідного договору; включення кредитором суми анульованого боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого на користь платника податку, за підсумками звітного періоду.

Пунктом 179.1 статті 179 Податкового кодексу України передбачено, що платник податків зобов'язаний подавати річну декларацію про майновий стан і доходи (податкову декларацію) відповідно до цього Кодексу.

Згідно п.п. 49.18.4 п.49.18 ст.49 Податкового кодексу України, податкові декларації, крім випадків передбачених цим кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює зокрема календарному року для платників податку на доходи фізичних осіб - до 1 травня року що настає за звітним.

Відповідно п. 179.7 ст. 179 Податкового кодексу України, фізична особа зобов'язана самостійно до 1 серпня року, що настає за звітним, сплатити суму податкового зобов'язання, зазначену в поданій нею податковій декларації.

Згідно з п. 167.1 ст. 167 Податкового кодексу України ставка податку становить 15 відсотків бази оподаткування щодо доходів, одержаних (крім випадків, визначених у пунктах 167.2 167.5 цієї статті), у тому числі, а не виключно у формі заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат та винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв'язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами, виграшу в державну та недержавну грошову лотерею, виграш гравця (учасника), отриманий від організатора азартної гри. У разі якщосума отриманих платником податку у звітному податковому місяці доходів, зазначених абаці першому цього пункту перевищує десятикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного податкового року, ставка подалі становить 20 відсотків суми перевищення з урахуванням податку, сплаченого за ставкою,визначеною в абзаці першому цього пункту.

Так, Центральною ОДПІ м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області було проведено аналіз відомостей про суми нарахованого (виплаченого) доходу та сум утриманого податку згідно з відомостями з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів.

За результатами аналізу було встановлено, що ОСОБА_3 отримано дохід у 2015 році у загальному розмірі 719665,50 грн. з ознакою « 126».

З метою здійснення контролю за дотриманням платниками податків вимог Податкового кодексу України в частині повноти нарахування та сплати податків та зборів під час отримання доходу у вигляді «додаткового блага» на адресу ПАТ «Укрсоцбанк» Центральною ОДПІ було направлено запит №8189/10/20-33-13-01-23 від 16.06.2016 щодо надання документів, які підтверджують анулювання (прощення) боргу.

Згідно з відповіддю ПАТ «Укрсоцбанк» від 10.08.2016 №11.1-186/79-991 ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1) у 4 кварталі 2015 року нараховано та виплачено доход з ознакою « 126» у вигляді анулювання основної суми кредиторської заборгованості у сумі 720274,50 грн., з яких сума нарахованого та виплаченого доходу відображена в формі 1-ДФ складає 719665,50 грн.

16.02.2018 Головним управлінням ДФС у Харківській області у зв'язку з отриманням інформації від ПАТ «Укрсоцбанк» було видано наказ №1078 «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1) з питання повноти нарахування та сплати податку на доходи з фізичних осіб та військового збору за період з 01.01.2015 по 31.12.2015.

Так, в період з 04.04.2018 по 06.04.2018 фахівцем Головного управління ДФС у Харківській області була проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ОСОБА_3 щодо достовірності, повноти нарахування і сплати податку на доходи фізичних осіб, військового збору за період з 01.01.2015 по 31.12.2015, про що складено акт перевірки від 16.04.2018 №1406/20-40-13-14-07/НОМЕР_1.

В ході перевірки було встановлено, що 23.10.2015 ОСОБА_3 звернувся до відділення «Держпромівське» ПАТ «Укрсоцбанк» з заявою, в якій він просив здійснити погашення кредитної заборгованості (в тому числі достроково) в порядку черговості, яка передбачена в п. 3.4 Договору про внесення змін №2 від 23.10.2015 до Договору кредиту №800/16/13-1/8/-201 від 15.05.2008 в загальній сумі 32328,00 доларів США, шляхом договірного списання коштів з поточного рахунку НОМЕР_2.

Також, керуючись п. 3.2 Договору про внесення змін №2 від 23.10.2015 до Договору кредиту №800/16/13-1/8/8-201, від 15.05.2008 позивач просив здійснити анулювання (прощення) заборгованості за договором кредиту в загальній сумі 32327,45 доларів США, з якої основна заборгованість 32327,45 доларів США.

У вказаній заяві зазначено, що ОСОБА_3 належним чином повідомлений банком про суму анулювання (прощення заборгованості та про обов'язок самостійно сплатити податок з доходів з Фізичних осіб з суми прощеної заборгованості за кредитом і відобразити такий дохід у річний податковій декларації відповідно до вимог п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України.

Дата анулювання (прощення) заборгованості 23.10.2015.

Згідно з відомостями з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів, фізична особа - платник податку ОСОБА_3 у 4 кварталі 2015 року отримав дохід за ознакою « 126» - дохід, отриманий платником податку як додаткове благо у вигляді суми фінансової допомоги, анульованого кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним з процедурою банкрутства відповідно до п.п. 164.2.17 «д» п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України, у сумі 719665,50 грн., яку відображено ПАТ «Укрсоцбанк» () у податковому розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, а також суми, отриманого з них податку за формою 1-ДФ.

Отже, контролюючим органом дотримані вимоги п.п. «д» п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України, а саме: позивачем у 4 кварталі 2015 року отримано дохід як додаткове благо у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, у сумі 719665,50 грн. що підтверджується відповіддю ПАТ «Укрсоцбанк» від 10.08.2016 №11.14186/79-997; позивач повідомлений про прощення анулювання боргу (кредиту) та обов'язок самостійно сплатити податок на доходи з фізичних осіб з суми прощеної основної заборгованості за кредитом і відобразити такий дохід у річній податковій декларації відповідно до вимог п.п. «д» п.п. 164.2.17 п.164.2 ст. 164 Податкового кодексу України, що підтверджується підписом на заяві від 23.10.2015; відповідно до відомостей з Центральної бази даних Державного реєстру фізичну осіб Державної фіскальної служби України про суми виплачених доходів за формою 1-ДФ в 4 кварталі 2015 року ОСОБА_3 виплачено дохід у сумі 719665,50 грн. з ознакою « 126» - додаткове благо.

Отже, з метою оподаткування, доходи, отримані платником податку у вигляді основної суми (кредиту), прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним із процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, є додатковим благом та підлягають оподаткуванню відповідно до вимог пп. «д» п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України.

Щодо послання позивача на Закон України від 09 квітня 2015 року №321-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо кредитних зобов'язань" суд зазначає наступне.

Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо кредитних зобов'язань", який набрав чинності 07.05.2015 були внесені зміни до Податкового Кодексу України в частині звільнення від оподаткування операцій з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті та зобов'язанням за таким кредитом з іноземної валюти у гривню.

Підрозділ 1 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України доповнено пунктом 8, згідно з яким не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансові кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов'язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, непогашених до 1 січня 2014 року.

Тобто не вважається додатковим благом та не включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку сума, прощена (анульована) кредитором за його самостійним рішенням до закінчення строку позовної давності у розмірі різниці, яка розрахована кредитором відповідно до п. 8 підрозділу 1 розділуXX Податкового кодексу України.

Разом з тим згідно з п.п. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених ст. 165 Податкового кодексу України), у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 01 січня звітного податкового року. Кредитор зобов'язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному п.п. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України, такий кредитор зобов'язаний виконати всі обов'язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Отже, з метою оподаткування, доходи, отримані платником податку у вигляді основної суми боргу (кредиту), прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним із процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, є додатковим благом та підлягають оподаткуванню відповідно до вимог п.п. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України.

Суми прощеної (анульованої) кредитором заборгованості у розмірі різниці, розрахованої відповідно до п. 8 підрозділу 1 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, не є додатковим благом та не підлягають оподаткуванню.

Отже, враховуючи вищевикладене, у разі якщо кредитором (банком) здійснено анулювання (прощення) основної суми боргу (кредиту), а не суми у розмірі різниці, розрахованої кредитором відповідно до п. 8 підрозділу 1 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, то з метою оподаткування сума такого анульованого боргу вважається додатковим благом і включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу з урахуванням норм п.п. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України та оподатковується податком на доходи Фізичних осіб.

Крім того, аналіз наведених норм законів дає підстави для висновку, що додаткове благо визначається як дохід у разі приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Грошова сума, яка надана в кредит, підлягає поверненню, тому сама по собі ця сума не збільшує дохід платника податку. Водночас, в разі коли відпадуть встановлені законом та/або договором підстави для витребування кредитором у боржника грошової суми, наданої на умовах повернення, у платника податку - боржника виникає приріст фінансових показників за рахунок суми, взятої в борг.

Таким чином, сума кредиту, прошена (анульована) банком, збільшує дохід платника податку і включається в його оподатковуваний дохід.

Окремо, суд зазначає, що в листі №111-186/79-991 від 10.08.2016 UniCreditBank до Центральної об'єднаної державної податкової інспекції у Ленінському районі м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області зазначено, що ПАТ "Укрсоцбанк" не здійснював прощення курсової різниці відповідно до п. 8 ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України ОСОБА_3

Таким чином, фізичною особою ОСОБА_3 не подано податкову декларацію про майновий стан та доходи за 2015 рік та не задекларовано дохід у розмірі 719665,50 грн., не сплачено податок на доходи фізичних осіб у сумі 143324,10 грн. та військовий збір у сумі 10794,98 грн.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 30 листопада 2018 року у справі №820/710/16, та у справі №826/14782/15 від 14 листопада 2018 року.

Так, на підставі вищевикладеного, приймаючи податкові повідомлення-рішення від 08.06.2018 № про визначення грошових зобов'язань з податку на доходи з фізичних осіб у загальному розмірі 179155,13 грн., № про застосування штрафних (фінансових) санкцій у сумі 170,00 грн., №003851314 про визначення грошових зобов'язань з військового збору у сумі 13493,73 грн., Головне управління ДФС у Харківській області діяло правомірно.

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_3 задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

В И Р І Ш И В :

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 (АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) до Головного управління ДФС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 14 лютого 2019 року.

Суддя М.М.Панов