Справа № 522/8704/18
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2019-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2019 р.м.ОдесаСправа № 522/8704/18

Категорія: 11.5 Головуючий в 1 інстанції: Шенцева О.П.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,

суддів: Бойка А.В., Осіпова Ю.В.,

при секретарі Жигайлової О.Е.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - Начальника інспекційного відділу Якименка Руслана Костянтиновича на рішення Приморського районного суду м.Одеси від 02 жовтня 2018 року, ухвалене у відкритому судовому засіданні без фіксування судового процесу у м.Одесі по справі за позовом ОСОБА_2 до В.О. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Руслан Костянтинович про визнання протиправними дій, скасування постанови,

ВСТАНОВИЛА:

У травні 2018 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача та, з урахуванням зміни позову, просить визнати протиправними дії виконуючого обов'язки начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича при винесенні ним постанови № 504/17 від 23.10.2017 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу; скасувати постанову № 504/17 від 23.10.2017 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу та стягнути усі документально підтверджені судові витрати по справі, а саме 5000 грн. за надання правничої допомоги по складенню адміністративного позову.

Рішенням Приморського районного суду м.Одеси від 02 жовтня 2018 року позов задоволено частково. Скасовано постанову № 504/17 від 23.10.2017 року, складену В. о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К. про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу. В задоволенні іншої частини позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Доводами апеляційної скарги зазначено, що з рішенням суду управління не погоджуєтсья в повній мірі та зазначає, що позивачка ухилялась від отримання поштової кореспонденції направленої відповідачем. Апелянт вважає, що ним у встановлений законом спосіб було повідомлено позивачку про розгляд справи про притягнення її до відповідальності, а саме щодо не допуску посадових осіб на об'єкт перевірки.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач в повній мірі заперечує проти апеляційної скарги та просить у її задоволенні відмовити.

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України, в судове засідання не з'явились, враховуючи що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.

Згідно ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що постановою № 504/17 від 23.10.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, яка була підписана виконуючим обовязки начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К., позивачка була притягнута до адміністративній відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 гривень.

В постанові про притягнення до адміністративній відповідальності вказано, що позивачка не допустила посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем порушено порядок розгляду справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, а саме розгляд справи відбувся без участі позивача, який не був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, та вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 року державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частиною 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 № 553 (Порядок № 553).

Згідно з п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства

Відповідно до пункту 16 Порядку № 533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п. 17 Порядку № 533).

Відповідно до п.п. 1 - 2 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється шляхом проведення планових та позапланових перевірок за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно п. 9 Порядку слідує, що посадові особі відповідача вправі приступити до проведення позапланової перевірки лише у разі пред`явлення направлення для проведення позапланової перевірки, при цьому, така перевірка повинна здійснюватись у присутності суб'єктів містобудування або їх представників.

Вказаній нормі кореспондує п. 14 Порядку згідно якого суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 13 Порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судова колегія суду апеляційної інстанції звертає увагу, що згідно пункту 4 Постанови КМУ №224 підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою управління за результатами перевірки. Разом з протоколом складається припис. Припис складається у двох примірниках. Перший примірник припису вручається під розписку керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування. Другий примірник залишається в матеріалах справи.

Відповідно до п. 1 згаданого порядку, визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно з п.6 цього порядку, питання про накладення штрафу розглядається в 15-денннй строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб'єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб.

Так, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол про адміністративне правопорушення.

Такий протокол за формою та змістом повинен виповідати вимогам ст. 256 КУпАП. Згідно зі ст. 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У ст. 280 КУпАП України визначено, шо орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідаїьносгі, чи є обставини, шо пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, шо мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення: нормативний акт. який передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Матеріалами справи встановлено, що на підставі наказу УДАБК ОМР від 29.06.2017 р. №01-13/251 та звернення юридичної особи №01-8/646-ах від 12.09.2017 року призначена перевірка за адресою АДРЕСА_1.

11.10.2017 року відповідачем було складено Акт про недопущення посадових осіб органу ДАБК на об'єкт будівництв за адресою АДРЕСА_1.

Також 11.10.2017 року складено протокол про адміністративне правопорушення та припис щодо усунення порушень вимог містобудівного законодавства , а саме: допустити головного спеціаліста інспекційного відділу №1 УДАБК ОМР до проведення позапланової перевірки на об'єкті будівництва у термін до 24.10.2017 року.

Зазначені матеріали були направлені позивачу поштовим відправленням за номером 332.

Апелянт зазначає, що позивачка ухилялась від отримання поштової кореспонденції направленої відповідачем, однак відповідних доказів в підтвердження своєї позиції суду не надано.

Слід звернути увагу, що з наявної в матеріалах справи копії конверту та поштового повідомлення,яким позивачу були направлені відповідні документи, судом апеляційної інстанції встановлено, що зазначений конверт повернувся на адресу управління 28.11.2017 року.

Таким чином судом встановлено, що відповідно до поштового конверту та рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштове відправлення позивачу вручено не було з причини закінчення строку зберігання.

Постанову №504/17 по справі про адміністративне правопорушення було прийнято 23.10.2017 року, тобто на момент розгляду справи у апелянта були відсутні дані про своєчасне сповіщення позивачки про місце і час розгляду справи, оскільки конверт з поштовим відправленням повернувся на адресу управління 28.11.2017 року.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що ОСОБА_2, яка притягається до адміністративної відповідальності, не мала можливості знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження, у відповідності до ч.1 ст.268 КУпАП.

Виходячи з викладеного судом встановлено, що оскаржувана постанова № 504/17 від 23.10.2017 року була прийнята відповідачем без присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та, крім того, суд звертає увагу, що у відповідача були відсутні дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Отже під час апеляційного розгляду справи, колегією суддів встановлено, що ні направлення на перевірку, ні акт перевірки, ні протокол, ні припис позивачу у встановленому законом порядку не вручався та позивач не була належним чином повідомлен про розгляд справи відносно неї.

Оскільки апелянтом не було належним чином проінформовано ОСОБА_2, щодо розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності, в матеріалах справи відсутні належні докази, щодо її сповіщення, судом першої інстанції вірно встановлено, що позивачем не було отримано акт перевірки, протокол та припис, що свідчить про порушенння п. 6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а тому висновок суду щодо скасування постанови №504/17 від 23.10.2017 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.188-42 КУпАП є обґрунтованим.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - Начальника інспекційного відділу Якименка Руслана Костянтиновича - залишити без задоволення.

Рішення Приморського районного суду м.Одеси від 02 жовтня 2018 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: А.В. Бойко

Суддя: Ю.В. Осіпов