Справа № 640/2225/18
Суддя: Сенаторов В. М.
Дата ухвалення: 2019-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа№ 640/2225/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" січня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого-судді - Сенаторова В.М.,
при секретарі - Явнюк К.Р.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил, -
Учасники судовому розгляду в судове засідання не з'явились, повідомлялись судом належним чином та своєчасно, причини неявки суду не повідомили, у звязку із чим перед судом постало питання про залишення позовної заяви без розгляду.
В судові засідання призначені на 19.03.2018 о 10-00 год, 26.04.2018 о 15-00 год., 19.06.2018 о 11-00 год., 05.11.2018 о 10-00 год., 17.12.2018 о 16-00 год., 23.01.2019 о 12-00 год. позивач та його представник жодного разу не зявилися, хоча позивач був повідомлений належним чином та своєчасно, про що свідчать наявні в матеріалах справи зворотні повідомлення, причини неявки суду не повідомляли, клопотань про відкладення судового розгляду до суду також не надходило, натомість у позові ОСОБА_1 просив розгляд справи проводити за його участі або участі його представника.
/ а.с. 129, 130, 133, 134, 139, 140, 147, 156, 157,165, 169/
Згідно зі ст. 240 ч. 1 п. 4 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Зі змісту вказаної норми вбачається, що необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду і відсутність поважних причин такого неприбуття в судове засідання або неповідомлення ним про причини неприбуття, за умови також відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі.
Під повторністю неприбуття в судове засідання позивача необхідно розуміти послідовне неприбуття в судове засідання позивача чи його представника двічі чи більше разів. Поважність причин неприбуття оцінюється судом у кожному конкретному випадку окремо з метою визначення правових наслідків такого неприбуття.
Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі.
Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.
Зважаючи на прецедентну практику Європейського суду з прав людини та з огляду на положення Конвенції щодо обов'язку зацікавленої сторони цікавитися про рух справи, враховуючи вимоги КАС України щодо розумності строків розгляду справи, а також недобросовісність виконання позивачем своїх процесуальних обовязків, суд вважає, що вказана справа підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, що не позбавляє позивача в подальшому після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, права звернутись до суду повторно в загальному порядку.
Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.
Виходячи з наведеного, керуючись ст. 240 КАС України, суд, -
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Харківської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил - залишити без розгляду.
Розяснити позивачеві його право на повторне звернення в загальному порядку до суду після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Повний текст ухвали складено 23 січня 2019 року.

Суддя -