Справа № 260/1442/18
Суддя: Гебеш С. А.
Дата ухвалення: 2019-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

05 лютого 2019 рокум. Ужгород№ 260/1442/18

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого у справі судді Гебеш С. А. розглянувши в порядку письмового провадження у підготовчому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Пийтерфолвівської сільської ради Виноградівського району Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Пийтерфолвівської сільської ради Виноградівського району Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 28.12.2018 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання на 17.01.2019 року(а.с. 2-3).

У підготовче судове засідання 17.01.2019 року позивач не з'явилася, хоча належним чином повідомлялася судом про дату, час та місце судового розгляду даної адміністративної справи, що підтверджується повідомленням про отримання поштової кореспонденції суду (ухвали про відкриття загального позовного провадження та призначення справи до підготовчого засідання) ф.№119 Украпошти від 05.01.2019 року, і про причини своєї неявки в судове засідання суд не повідомляла, заяви про розгляд справи за її відсутності на адресу суду не направляла (а.с 19).

Відповідно до ч. 4, 10 ст. 126 КАС України, вважається, що повістку вручено також у разі одержання її під розписку будь-яким повнолітнім членом сім'ї адресата, який проживає разом з ним. Особа, яка одержала повістку, зобов'язана негайно повідомити про неї адресата. Вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і цій особі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року підготовче судове засідання було відкладено на 05.02.2019 року (а.с. 20-21).

У підготовче судове засідання 05.02.2019 року позивач повторно не прибула, про причини неприбуття суд не повідомляла, заяви про розгляд справи за її відсутності не подавала, належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (отримано особисто 26.01.2019 року).

У відповідності до вимог ч.4 ст. 229 КАС України, чітко передбачено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Частиною 2 ст. 183 КАС України, передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно імперативної норми п.4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведена норма передбачає залишення позовної заяви без розгляду при встановленні судом, що позивач: 1) належним чином та у строк, установлений КАС України, отримав повістку про виклик в суд; 2) повторно та без поважних причин не прибув у судове засідання; 3) не подав повідомлення про причини такого неприбуття; 4) не подав заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, у разі не встановлення судом хоча б однієї із наведених обставин, відсутні правові підстави для залишення позовної заяви без розгляду згідно п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Судом встановлено, що позивач двічі підряд повідомлялася судом судовими повістками у порядку та строк встановлений ст.126 КАС України, повторно без поважних причин не прибула у підготовче судове засідання, не направляла представника у підготовче судове засідання, не подавала доказів поважності причин неможливості направити представника та не подавала клопотань про розгляд справи за її відсутності, то невиконання судом імперативної норми п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України за вищевказаних обставин може бути розцінено відповідачем як зацікавленість суду у розгляді і вирішенні справи на користь позивача, викликати у відповідача обґрунтоване переконання в упередженості суду та стати підставою для недовіри суду і подачі відповідної заяви про відвід.

Згідно ч.2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Суд розцінює неприбуття в судові засідання позивача, як втрату позивачем процесуального інтересу до розгляду та вирішення справи.

Згідно із ч. 4 ст. 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Відповідно до ч. 5 ст. 240 КАС України, в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно з ч. 2 ст. 132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи те, що позовна заява залишена без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям позивача в судове засідання, то відповідно до норм п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", судовий збір не підлягає поверненню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 183,240, 241-246, 256, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Пийтерфолвівської сільської ради Виноградівського району Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Згідно ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку та строки згідно ст. 256 КАС України.

СуддяC.А. Гебеш