Справа № 522/10578/18
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2019-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2019 р.м.ОдесаСправа № 522/10578/18

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Чернявська Л.М.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,

суддів: Бойка А.В., Осіпова Ю.В.,

при секретарі Жигайлової О.Е.,

за участю представника апелянта ОСОБА_1

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Приморського районного суду м.Одеси від 13 листопада 2018 року, ухвалене у відкритому судовому засіданні без фіксування судового процесу у м.Одесі по справі за позовом ОСОБА_2 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення

ВСТАНОВИЛА:

У червні 2018 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №339/18 у справі про адміністративне правопорушення від 01.06.2018 року.

Рішенням Приморського районного суду м.Одеси від 13 листопада 2018 року позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Доводами апеляційної скарги зазначено, що з рішенням суду управління не погоджуєтсья в повній мірі та зазначає, що під час проведення перевірки було встановлено факт виконання робіт з реконструкції квартири розташованої на другому поверсі двоповерхового флігелю за вказаною адресою. Згідно з даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, які засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація щодо одержання права на виконання будівельних робіт та введення об'єкту до експлуатації з реконструкції квартири 3, розташованої у м.Одесі по вул..Коблевська,46.

Відзив на апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради позивачем до суду не надано.

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що постановою № 339/18 по справі про адміністративне правопорушення від 01.06.2018р. Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, підписаною заступником начальника управління - начальника інспекційного відділу № 1 Якименко Р.К., було визнано ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.13 Постанови КМ України № 466, за яке встановлена відповідальність ч.5 ст.96 КУпАП, та накладено штраф у розмірі 10 200,00 грн.

Постанова винесена на підставі акту, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 000566 від 18.05.2018 року; протоколу про адміністративне правопорушення від 18.05.2018 року; припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 280/18 від 18.05.2018 року.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем порушено порядок розгляду справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, а саме розгляд справи відбувся без участі позивача, який не був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи. Крім того, суд першої інстанції прийшов до висновку про відсутність в діях позивачки порушень в сфері містобудівної діяльності.

Колегія суддів частково не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, в частині мотивів, з яких суд задовольнив позовні вимоги, а саме вважає, що порушення відповідачем процедури притягнення до адміністративної відповідальності є достатньою підставою, щодо скасування оскаржуваної постанови Управління та вважає з цього приводу за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 року державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частиною 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 № 553 (Порядок № 553).

Згідно з п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства

Відповідно до пункту 16 Порядку № 533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п. 17 Порядку № 533).

Відповідно до п.п. 1 - 2 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється шляхом проведення планових та позапланових перевірок за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно п. 9 Порядку слідує, що посадові особі відповідача вправі приступити до проведення позапланової перевірки лише у разі пред`явлення направлення для проведення позапланової перевірки, при цьому, така перевірка повинна здійснюватись у присутності суб'єктів містобудування або їх представників.

Вказаній нормі кореспондує п. 14 Порядку згідно якого суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 13 Порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судова колегія суду апеляційної інстанції звертає увагу, що згідно пункту 4 Постанови КМУ №224 підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою управління за результатами перевірки. Разом з протоколом складається припис. Припис складається у двох примірниках. Перший примірник припису вручається під розписку керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування. Другий примірник залишається в матеріалах справи.

Відповідно до п. 1 згаданого порядку, визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно з п.6 цього порядку, питання про накладення штрафу розглядається в 15-денннй строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб'єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб.

Так, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол про адміністративне правопорушення.

Такий протокол за формою та змістом повинен виповідати вимогам ст. 256 КУпАП. Згідно зі ст. 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У ст. 280 КУпАП України визначено, шо орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідаїьносгі, чи є обставини, шо пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, шо мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення: нормативний акт. який передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Матеріалами справи встановлено, що на підставі наказу начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/1 ДАБК від 02.01.2018 року та звернення вх.№ 01-16/32-пр від 24.04.2018 р., направлення від 14.05.2018р. № 000566 було проведено позапланову перевірку.

Судом встанвлено, що з направленням на перевірку був ознайомлений представник позивача за довіреністю ОСОБА_4

В акті перевірки № 000566 зазначено, що під час виїзду на місце за адресою: АДРЕСА_1 встановлено факт виконання робіт з реконструкції квартири розташованої на другому поверсі двоповерхового флігеля за вказаною адресою. Згідно з наявними та наданими документами встановлено наступне.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, та про що зазначає апелянт, що представник позивача за довіреністю ОСОБА_4 відмовився від підпису та отримання акту, протоколу та припису відсутній підпис позивача, у зв'язку з чим апелянтом зазначені документи були направлені позивачу засобами поштового зв'язку.

Відповідно до поштового конверту та рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення від 21.05.2018 р., поштове відправлення позивачу вручено не було з причини закінчення строку зберігання.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що ОСОБА_2, яка притягається до адміністративної відповідальності, не мала можливості знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження, у відповідності до ч.1 ст.268 КУпАП.

Виходячи з викладеного судом встановлено, що оскаржувана постанова № 339/18 від 01.06.2018 року була прийнята відповідачем без присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та , крім того, суд звертає увагу, що у відповідача були відсутні дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Згідно матеріалів справи акт, протокол та припис ОСОБА_2 отримала разом із постановою № 339/18 від 01.06.2018 року супровідним листом 07.06.2018 року, що не заперечується сторонами у справі.

Таким чином, про розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальносі призначеної на 01.06.2018 року ОСОБА_2 дізналась фактично 07.06.2018 року.

Отже під час апеляційного розгляду справи колегією суддів встановлено, що ні направлення на перевірку, ні акт перевірки, ні протокол, ні припис позивачу у встановленому законом порядку не вручався та позивач не була належним чином повідомлен про розгляд справи відносно неї.

Оскільки апелянтом не було належним чином проінформовано ОСОБА_2, щодо розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності, в матеріалах справи відсутні належні докази, щодо її сповіщення, судом першої інстанції вірно встановлено, що позивачем не було отримано акт перевірки, протокол та припис, що свідчить про порушенння п. 6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а тому висновок суду щодо скасування постанови №339/18 від 01.06.2018 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КАС України є обґрунтованим.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що розгляд питання, про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності проведено без дотримання обов'язкових для цього умов, що є підставою для скасування постанови, про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, та не потребує надання оцінки обставинам у справі по суті самого правопорушення.

Судова колегія зазначає, що як було вищезазначено ОСОБА_2 не мала можливості, зокрема, знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази та спростовувати обставини, про які зазначає відповідач.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, однак підлягає зміні, а саме щодо мотивів, про скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №339/18 у справі про адміністративне правопорушення від 01.06.2018 року з підстав відсутності в діях позивачки складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 317 КАС України передбачено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - задовольнити частково.

Рішення Приморського районного суду м.Одеси від 13 листопада 2018 року - змінити у мотивувальній частині, виключивши з мотивувальної частини рішення суду першої інстанції, посилання суду на відсутність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, як на підставу для задоволення позову.

В іншій частині рішення Приморського районного суду м.Одеси від 13 листопада 2018 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: А.В. Бойко

Суддя: Ю.В. Осіпов