Справа № 460/229/19
Суддя: Зозуля Д.П.
Дата ухвалення: 2019-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 лютого 2019 року м. Рівне№460/229/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Зозуля Д.П., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою

Рівненського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Рівненської області

до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Рівненській області

про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Рівненське об`єднане управління Пенсійного фонду України Рівненської області звернулося до суду з позовом до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Рівненській області, в якому просило суд визнати протиправною та скасувати постанову державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Рівненській області від 18.01.2018 ВП №58119336 про стягнення виконавчого збору у розмірі 16692,00грн., з боржника - Рівненського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Рівненської області.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону).

Абзацом 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23.11.2018 № 2629-VIII, установлено з 01.01.2019 прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 1921,00 грн., на одну особу.

За змістом п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду суб'єктом владних повноважень, юридичною особою адміністративного позову майнового характеру, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, загальна сума сплати судового збору за адміністративний позов майнового характеру становить 1921,00грн.

Однак, суддею встановлено, що позивачем при поданні позовної заяви не додано суду доказів сплати судового збору на суму 1921,00грн..

Разом з тим, позивачем подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, через відсутність коштів на сплату судового збору.

З цього приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті(ч.2 ст.8 Закону України "Про судовий збір").

Аналогічна норма права також викладена в частині 1 статті 133 КАС України, де зазначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З наведених норм вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан позивача. При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 77, 133 КАС України покладається на заінтересовану сторону.

Однак, позивачем не надано суду належних доказів на підтвердження важкого майнового стану, що свідчили б про неможливість або утруднення в сплати судового збору. Відсутність державних асигнувань на сплату судового збору, не є підставою для звільнення від спати судового збору.

Системний аналіз статей 8, 124, 126, 129 Конституції України у взаємозв'язку із приписами статей 77, 90, 133 КАС України дає підстави вважати, що при вирішенні питання щодо звільнення від сплати судових витрат суд в кожному конкретному випадку з'ясовує наявність або відсутність підстав для такого звільнення, враховуючи майновий стан сторони, а остання, в свою чергу, несе обов'язок доказування обставин на які посилається як на підставу для відстрочення сплати судового збору. В будь якому випадку КАС України передбачено виключно право, а не обов'язок суду, щодо зменшення, звільнення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Крім цього, суддя звертає увагу на те, що відповідно до п.2 ч.3 ст.2 КАС України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом.

Зазначена позиція також збігається із висновками Європейського суду з прав людини у справі Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України від 18.10.2005 року (заява № 70297/01) та Верховного Суду України, викладеними в його ухвалі від 28.09.2015 року у справі 21-5496а15.

Таким чином, подане клопотання Рівненським об`єднаним управлінням Пенсійного фонду України Рівненської області про звільнення від сплати судового збору, з підстав відсутності коштів на сплату судового збору - не підлягає задоволенню.

У відповідності до ч.1 ст.161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів (ч.2 ст.161 КАС України).

Як встановлено із матеріалів справи, відповідно до ч.2 ст.161 КАС України, позивач при поданні позовної заяви надав суду копію фіскального чеку як доказ надіслання копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу.

Водночас, суддя звертає увагу, що у даному випадку позивач Рівненське об`єднане управління Пенсійного фонду України Рівненської області звернулося до суду як учасник виконавчого провадження, а не як суб'єкт владних повноважень.

А тому, на позивача не поширюються, в даному випадку, вимоги ч.2 ст.161 КАС України, а поширюються вимоги ч.1 ст.161 КАС України. Згідно якої до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Однак, зазначеного позивачем додано не було.

Згідно із ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). (ч.2 ст. 169 КАС України).

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.

Позивачу недоліки позовної заяви слід усунути у спосіб , який передбачає подання до суду оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 1921,00грн., із зазначенням реквізитів відповідно до вимог чинного законодавства з урахуванням позовних вимог майнового характеру, надання позовної заяви та копії доданих до позовної заяви документів для відповідача.

Вказаний судовий збір слід перераховувати на наступні платіжні реквізити: Отримувач коштів УК у м.Рiвному/м.Рiвне/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38012714; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача 4031; Код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу "Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Рівненський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа)".

Керуючись статтею 169 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Рівненського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Рівненської області до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Рівненській області про визнання протиправною та скасування постанови залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Зозуля Д.П.