Справа № 804/3629/18
Суддя: Чередниченко В.Є.
Дата ухвалення: 2019-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 лютого 2019 року

м. Дніпро

справа № 804/3629/18

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Чередниченко В.Є. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року у справі № 804/3629/18 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, Головного управління ДФС у Миколаївській області про визнання протиправним та скасування наказу і податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, Головного управління ДФС у Миколаївській області про визнання протиправним та скасування наказу і податкового повідомлення-рішення задоволено частково.

Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби, не погодившись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, після отримання 09 листопада 2018 року його копії, 31 січня 2019 року звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Враховуючи те, що попередньоподана апеляційна скарга, яка була подана відповідачем, повернута ухвалою суду, до повторної апеляційної скарги застосовуються вимоги КАС України, як до нової апеляційної скарги.

У відповідності до частини 1 та частини 2 статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Враховуючи, те, що копію оскаржуваного рішення суду першої інстанції відповідачем отримано 09 листопада 2018 року, а з апеляційною скаргою він звернувся до суду 31 січня 2019 року, суд апеляційної інстанції зробив висновок про те, що відповідачем пропущено встановлений законом тридцятиденний строк для звернення до суду з апеляційною скаргою.

При цьому, суд апеляційної інстанції вважає неповажними підстави наведені відповідачем для поновлення строку апеляційного оскарження, оскільки надання особі, яка бере участь у справі на повторне звернення до суду з апеляційною скаргою, проте не звільняє таку особу від дотримання встановленого законом строку на подання такої апеляційної скарги.

Слід зауважити, що у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини “Лелас проти Хорватії” суд звертав увагу на те, що “держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов'язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу”.

У справі “Рисовський проти України” Європейський Суд з прав людини “... підкреслює особливу важливість принципу “належного урядування”. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…”.

Тобто, виходячи з принципу “належного урядування”, державні органи зобов'язати діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Разом з цим, суд апеляційної інстанції вважає необгрунтованим посилання скаржника, як на підставу для поновлення йому строку на апеляційне оскраження судового рішення на те, що ним повторно подано апеляційну скаргу невідкладно та без зайвих зволікань, виходячи з наступного.

Як вбачається, з тексту апеляційної скарги, яка містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскраження, пропуск скаржником цього строку обумовлено неможливістю сплати судового збору.

Однак, суд зауважує, що обов’язковість та можливість сплати судового збору у скаржника, відповідно до ст. 295 КАС України, виникла з дати початку перебігу строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, який враховуючи дату складення повного судового рішення, що оскаржується – 09.11.2018 року є більш ніж достатній для здійснення сплати судового збору.

У разі якщо бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то подальше фінансування, поза межами строку встановленого законом для оскарження судового рішення, такої установи не є підставою для поновлення в подальшому строку звернення до суду з апеляційної скаргою, оскільки Держава, приймаючи певні правові норми щодо сплати судового збору, взяла на себе відповідні зобов'язання щодо його сплати при зверненні до суду суб'єктів владних повноважень.

Згідно з частиною 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків встановлених цим Кодексом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші поважні підстави для поновлення строку.

Приймаючи до уваги, що скаржник просить поновити строк на апеляційне оскарження, проте зазначені ним обставини не є поважними підставами для поновлення строку апеляційного оскарження, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без руху, та запропоновувати скаржнику протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків вказавши інші поважні підстави для поновлення строку апеляційного оскарження.

Керуючись статтями 120, 298 КАС України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року у справі №804/3629/18 - залишити без руху та запропонувати протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків вказавши інші поважні підстави для поновлення строку апеляційного оскарження.

Копію ухвали направити особі, яка подала апеляційну скаргу - для виконання.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя В.Є. Чередниченко