Справа № 522/20848/17
Суддя: Семенюк Г.В.
Дата ухвалення: 2019-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2019 р.м.ОдесаСправа № 522/20848/17

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Загороднюк В.І.
час і місце ухвалення: не зазначено, м. Одеса

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідачаСеменюк Г.В.
суддів: Потапчук В.О.
Шляхтицький О.І.
при секретаріВишневській А.В.

за участю сторін:
Представник позивачаОСОБА_5 (адвокат)
Представник ДАБКЧабан О.О. (довіреність)

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні П'ятого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_7, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 18 вересня 2018 року по справі за позовом ОСОБА_7 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов у справах про адміністративні правопорушення, -

встановиВ:

Позивач, звернувся до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов у справах про адміністративні правопорушення, в якому просив суд визнати протиправними та скасувати постанови заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_8 від 16.03.2017 року за номерами: - № 114/17, № 115/17, № 116/17, № 117/17, № 118/17, № 119/17, № 120/17, № 121/17, № 122/17, № 123/17, № 124/17, № 125/17 про притягнення ОСОБА_7 до адміністративної відповідальності. Провадження по справах про адміністративне правопорушення - закрити, мотивуючи його тим, що всі вказані в оскаржуваній постановах роботи, що проводились у квартирі, відносяться до поточного ремонту, проведення якого не потребує отримання дозволу на виконання будівельних робіт, а тому підлягають скасуванню.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 18 вересня 2018 року позов задоволено частково. Визнано протиправними та скасовано постанови заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_8 від 16.03.2017 року: № 114/17, № 115/17, № 116/17, № 120/17, № 121/17, 122/17, № 123/17, № 124/17, № 125/17. Провадження за вищезазначеними справами про адміністративне правопорушення - закрито. В задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

Не погодившись з Рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати Рішення суду в частині відмови у позові та прийняти в цій частині нову постанову, якою задовольнити вимоги позивача в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що відмовляючи у частині задоволення позову, суд першої інстанції не врахував, що неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною, як такою, що винесена з порушенням встановленої процедури.

Не погодившись з Рішенням суду першої інстанції, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради подало апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати Рішення суду в частині задоволення позову та прийняти в цій частині нову постанову, якою відмовити у позову в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що задовольняючи позов частково, суд першої інстанції не врахував, що на даному об'єкті виконуються роботи з капітального ремонту приміщення, однак проектну документацію, експертизу проектної документації на проведення такого виду робіт та виконавчу документацію на момент проведення перевірки не пред'явлено.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_7 підлягає задоволенню, апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради слід залишити без задоволення з огляду на наступне:

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_7 на праві власності належать квартири АДРЕСА_1. Під час виконавчого провадження позивачу стало відомо про те, що 16.03.2017 року заступником начальника Управління - начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_8, було розглянуто матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності а саме, акти, приписи, протоколи від 02.03.2017 року.

За результатами розгляду вищезазначених документів 16.03.2017 року ОСОБА_8 виніс дванадцять окремих постанов.

Не погоджуючись із вищевказаним, позивач звернувся до суду.

Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції виходив з того, що постанови №№ 114/17, 115/17, 116/17, 120/17, 121/17, 122/17, 123/17, 124/17, 125/17 по справі про адміністративне правопорушення винесені з порушенням вимог чинного законодавства, та з позбавленням позивача його права надати свої пояснення та докази. В частині відмови в позові, суд першої інстанції виходив з того, що в постановах за №№ 117/17, 118/17, 119/17 містяться підписи позивача (його представника) щодо ознайомлення з постановою та повідомленням щодо дати розгляду постанови про адміністративне правопорушення, а тому вищевказані постанови не підлягають скасуванню.

П'ятий апеляційний адміністративний суд в частині відмови в задоволенні позову не погоджується з судом першої інстанції з огляду на наступне:

Приписами статей 6, 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI від 17.02.2011 року, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, зокрема, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Частиною 1 ст. 41 Закону 3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль, як сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

З наведеного вбачається, що повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю реалізуються, зокрема, через проведення відповідних заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.п. 9, 12, 13 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно п.п. 12, 14 Порядку № 553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Згідно до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 року № 208/94-ВР, суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Аналіз наведених правових норм дає підстав для висновку, що такий захід державного архітектурно-будівельного контролю, як позапланова перевірка, повинен здійснюватись в присутності суб'єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримувати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Як зазначає апелянт - Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, факт присутності представника позивача при здійсненні перевірки Управлінням та при розгляді справи про адміністративне правопорушення, підтверджується матеріалами перевірки та наданою нотаріально посвідченою довіреністю від 18.05.2016 року на імя ОСОБА_9.

Однак, колегія суддів відхиляє такі доводи апеляційної скарги з наступних підстав.

Відповідно до статті 268 КУпАП - особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Як вбачається із матеріалів справи та з оскаржуваних постанов, вони були складені на позивача - ОСОБА_7, який не був присутнім при розгляді винесені даних постанов, про що свідчить відсутність його підпису у вказаних постановах, водночас присутній підпис представника позивача за довіреністю - ОСОБА_9, а також позивачу не було вручено протоколи про адміністративне правопорушення, що є порушенням закону, адже згідно ч.2 ст. 254 КУпАП - протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Отже, законом чітко встановлено, що копія протоколу має бути вручена виключно особі, щодо якої складено даний протокол, при цьому можливості вручення протоколу представнику такої особи не допускається, адже відповідно до положень, які закріплені в главі 21 КУпАП - особами, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення, є особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілий, законні представники та представники, захисник, свідок, експерт та перекладач. Згідно ст. 270 КУпАП - інтереси особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і потерпілого, які є неповнолітніми або особами, що через свої фізичні або психічні вади не можуть самі здійснювати свої права у справах про адміністративні правопорушення, мають право представляти їх законні представники (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники). Інтереси потерпілого може представляти представник - адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи. Законні представники та представники мають право знайомитися з матеріалами справи; заявляти клопотання; від імені особи, інтереси якої вони представляють, приносити скарги на рішення органу (посадової особи), який розглядає справу. Тобто, поняття представництва та захисту не є тотожними.

Таким чином, КУпАП не передбачає можливості участі у справі про адміністративне правопорушення представника особи, яка притягається до відповідальності, якщо він не є представником за законом.

З матеріалів справи вбачається, що особою, яка притягається до відповідальності є - ОСОБА_7, а не його представник за довіреністю - ОСОБА_9, який не є законним представником та адвокатом позивача в розумінні закону.

А тому, твердження апелянта - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо обізнаності та своєчасного повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення, а також винесення протоколів та постанов, які були підписані ОСОБА_9 є неправомірними та підлягають скасування у зв'язку з порушенням процедури їх винесення.

Тобто, неповідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною, як такою, що винесена з порушенням встановленої процедури.

Аналогічної правової позиції дотримуються Верховний Суд у постанові від 13.02.2018 року по справі № 813/3355/16.

Натомість, колегія суддів погоджується з посилання апелянта - ОСОБА_7, на те що, судом першої інстанції при відмові в задоволенні позову щодо скасування постанов №№ 117/17, 118/17, 119/17 не враховано вищевикладені вимоги закону, а тому вказані постанови також підлягають скасування та закриттю провадження по справі.

Також, апелянт зазначає, що позивачем самочинно виконувались будівельні роботи з капітального ремонту квартири АДРЕСА_1 та будинок в якому розміщена дана квартира відноситься до пам'ятки архітектури місцевого значення відповідно до рішення Одеського облвиконкому № 480 від 15.08.1985 року, що є порушенням законодавства в сфері містобудування.

Однак, колегія суддів не погоджується з цим доводом апелянта та зазначає, що відповідно до реєстру пам'яток архітектури місцевого значення, який розміщений на офіційному сайті Міністерства культури України, будинок, за адресою: АДРЕСА_1 - виключений з даного реєстру відповідно до наказу Міністерства культури і туризму України від 15.04.2008 року № 424/0/16-08 "Про затвердження меж та режимів використання зон охорони пам'яток, історичних ареалів та знесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України".

Доводи апеляційної скарги - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ґрунтуються на суб'єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів, а також на невірному тлумаченні норм матеріального права. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Враховуючи вище викладене, колегія судів приходить до висновку, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного Рішення в частині відмови в позові було неправильно застосовано норми матеріального права, а відтак, відповідно до ст.ст. 315, ст. 317 КАС України, - оскаржуване Рішення в частині відмові в позові підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення у справі.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу - ОСОБА_7 - задовольнити.

Рішення Приморського районного суду м. Одеса від 18 вересня 2018 року по справі № 522/20848/17 в частині відмови у задоволенні позову, - скасувати.

Прийняти в цій частині нову постанову, якою позов ОСОБА_7, - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати наступні постанови заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_8 від 16.03.2017 року:

- Постанову № 117/17 про притягнення ОСОБА_7 до адміністративної відповідальності за ч. 9 ст. 96 Кодексу України про адміністративне правопорушення та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 11900,0 гривень;

- Постанову № 118/17 про притягнення ОСОБА_7 до адміністративної відповідальності за ч. 17 ст. 96 Кодексу України про адміністративне правопорушення та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,0 гривень;

- Постанову № 119/17 про притягнення ОСОБА_7 до адміністративної відповідальності за ч. 16 ст. 96 Кодексу України про адміністративне правопорушення та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,0 гривень.

Справи про адміністративне правопорушення - закрити.

В іншій частині рішення - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Семенюк Г.В.
Судді Потапчук В.О. Шляхтицький О.І.