Справа № 807/190/18
Суддя: Сапіга Віталій Петрович
Дата ухвалення: 2019-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2019 рокуЛьвів№ 857/1890/18

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сапіги В.П.,

суддів: Довгої О.І., Запотічного І.І.,

за участі: секретаря судових засідань Герман О.В.,

позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 серпня 2018 року, ухвалене в порядку письмового провадження під головуванням судді Микуляка П.П. в м. Ужгороді, ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

14.03.2018р ОСОБА_2 звернулася в суд з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 02.02.2018 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи та зобов'язати дисциплінарну палату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області розглянути повторно питання порушення дисциплінарного провадження щодо адвоката ОСОБА_3

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що звернулася із скаргою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області на дії адвоката ОСОБА_3, оскільки остання у адвокатських запитах на ім'я голови Ужгородської РДА внесла неправдиві відомості щодо неї. Відповідачем протиправно відмовлено в порушенні дисциплінарної справи у зв'язку з відсутністю в діях ОСОБА_4 ознак дисциплінарного проступку, що суперечить вимогам ч.2 ст.36Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 серпня 2018 р. у задоволенні адміністративного позову відмовлено, так як суд прийшов до переконання, що законодавець передбачив обов'язок суду змусити суб'єкта владних повноважень до правомірної поведінки, а не вирішувати питання, які належать до функцій і виключної компетенції останнього (дискреційні повноваження), тому втручання в таку діяльність є формою втручання в дискреційні повноваження наведеного органу.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, позивач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення прийняте з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав, викладених у апеляційній скарзі. Просить скасувати оскаржувану постанову та прийняти нову, якою позовні вимоги задовольнити.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тими ми ж доводами, що і позовну заяву, зазначаючи при тому те, що відповідач на стадії вирішення питання про відкриття або відмову у відкритті дисциплінарного провадження зробив передчасні висновки, не притаманні цій стадії. Такі висновки про відсутність або про наявність дисциплінарного проступку, та як наслідком відмови у притягненні або навпаки у притягненні до дисциплінарної відповідальності та його накладанні, можуть бути надані на стадії розгляду та вирішення дисциплінарної справи, після її порушення. Надання таких висновків на стадії відкриття провадження, є безпідставними та такими, що прийняті з порушенням процедури їх прийняття.

Суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення від 02.02.2018 року КДКА Закарпатської області на зазначені обставини уваги не звернув та надав невірну оцінку оскаржуваному рішенню, а тому безпідставно відмовив у задоволенні позову.

Відповідач відзиву на апеляційну скаргу не подав.

Згідно ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників учасників справи, перевіривши повноту встановлення обставин справи, правильність їх юридичної оцінки, обговоривши апеляційну скаргу в межах її доводів, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити з наступних мотивів.

Так, судом першої інстанції встановлено, матеріалами справи підтверджено, що 06 листопада 2017 року ОСОБА_2 звернулась із скаргою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області за якою просила притягти до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_3, оскільки остання у адвокатських запитах від 05 квітня 2017 року та 19 квітня 2017 року на ім'я голови Ужгородської РДА внесла неправдиві відомості щодо позивача, а саме звинуватила таку в тому, що позивач нібито сказала у судовому засіданні по справі № 308/7722/16ц, що відомості на сайті Ужгородської РДА сфальшовані.

Рішенням від 02 лютого 2018 року дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у складі голови - КДКА ОСОБА_5, Голови палати - ОСОБА_6, секретаря палати - ОСОБА_7, членів палати ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 розглянувши у відкритому засіданні в приміщенні КДКА Закарпатської області матеріали перевірки відомостей щодо вчинення дисциплінарного проступку адвокатом ОСОБА_3, вирішила відмовити в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_3 у зв'язку з відсутністю в її діях ознак дисциплінарного проступку.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог прийшов до висновку, що вирішення питань, які належать до функцій і виключної компетенції відповідача (дискреційні повноваження), тому втручання в таку діяльність є формою втручання в дискреційні повноваження наведеного органу.

Проте даний висновок суду ґрунтується на неповно з'ясованих обставинах у справі, а також з помилковим застосуванням положень матеріального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності (ч.3 ст. 90 КАС України).

Колегія суддів зазначає, що правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні, визначено Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» 5 липня 2012 року N 5076-VI.

Питання щодо дисциплінарного провадження визначено Розділом VІ Закону №5076.

Так, положеннями стаття 33 Закону України №5076-VI встановлено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

В статті 34 Закону №5976 наведений перелік підстав для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення ним дисциплінарного проступку, одними з яких є 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; 7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до стаття 36 Закону України №5076, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Абзацом 2 ч.2 наведеної статті встановлено, що дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Положеннями статті 37 цього Закону визначені стадії дисциплінарного провадження, безпосередньо. Дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Виходячи з правового аналізу положень ч.2 ст.33, п.1, 2 ч.1 ст.37 Закону №5076, встановлено, що дисциплінарне провадження має відповідні стадії, на кожному з етапів яких вирішується те чи інше питання в залежності від такої стадії.

Питанню щодо порушення дисциплінарної справи відносно адвоката або відмови у цьому, передує стадія проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок.

Як було встановлено за матеріалами справи, КДКА Закарпатської області було дотримано процедуру проведення перевірки (виконавець ОСОБА_11П.), за наслідками якої прийняте оскаржуване рішення.

В той же час, як було встановлено в судовому засіданні, підставою для відмови в порушенні дисциплінарної справи стало відсутність у діях адвоката ОСОБА_3 ознак дисциплінарного проступку адвоката (абз. 2 ч.2 ст.36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».) Зазначені обставини прямо визначені Рішенням КДКА Закарпатської області 02.02.2018 р.

Відповідно до ст.39 Закону №5076, за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Тобто, положення ст.39 Закону №5076 регулює питання щодо розгляду заяви та вирішення питання про порушення або відмову у порушенні дисциплінарного провадження, в той же час положеннями абз. 2 ч.2 ст.36 Закону №5076 наведено обставини, за яких таке провадження не може бути порушено, а саме тоді, коли заява (скарга) не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката.

Колегія суддів вважає, що відповідач на стадії вирішення питання про відкриття або відмову у відкритті дисциплінарного провадження зробив передчасні висновки, не притаманні цій стадії. Такі висновки про відсутність або про наявність дисциплінарного проступку, та як наслідок відмова у притягненні або навпаки у притягненні до дисциплінарної відповідальності та його накладанні, можуть бути надані на стадії розгляду та вирішення дисциплінарної справи, після її порушення (ст.40, 41 Закону). Надання таких висновків на стадії до відкриття провадження, є безпідставними та такими, що прийняті з порушенням процедури їх прийняття.

Суд першої інстанції при прийнятті рішення на зазначені обставини уваги не звернув та надав невірну оцінку оскаржуваному рішенню КДКА Закарпатської області від 02.02.2018 року, а тому безпідставно відмовив у задоволенні позову.

Оцінюючи наведені апелянтом доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи, наведені в заяві та апеляційній скарзі, були перевірені та проаналізовані судом апеляційної інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Оцінюючи в сукупності наведене, колегія суддів приходить до переконливого висновку про те, що позовна заява є підставною та обґрунтованою, а тому підлягає до задоволення.

З огляду на викладене, враховуючи положення ст.317 КАС України, суд апеляційної інстанції приходить переконання, що висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, не відповідають обставинам справи, а тому рішення суду першої інстанції слід скасувати та, відповідно до ст.317 КАС України позовну заяву задовольнити.

Керуючись ст. ст. 139, 242, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Скасувати рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 серпня 2018 року у справі №807/190/18 та прийняти постанову про задоволення позовних вимог.

Визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 02.02.2018 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_3 у зв'язку з відсутністю ознак дисциплінарного проступку.

Зобов'язати дисциплінарну палату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області розглянути повторно скаргу ОСОБА_2 з питань правомірності дій адвоката ОСОБА_3.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. П. Сапіга
судді О. І. Довга
І. І. Запотічний
Повне судове рішення складено 04.02.2019.