Справа № 420/6675/18
Суддя: Завальнюк І. В.
Дата ухвалення: 2019-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6675/18
УХВАЛА

04 лютого 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Завальнюк І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Затоківської селищної ради про визнання незаконною бездіяльності,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду із вказаним адміністративним позовом, в якому, з урахуванням уточнення позовних вимог, просить суд визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не розгляду заяв позивача від 07.02.2018 № П-76/01-26 про надання дозволу на розробок проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,0078 га в оренду терміном на 10 років для експлуатації та обслуговування магазину за адресою: АДРЕСА_1, від 07.02.2018 № П-75/01-26 про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,0078 га в оренду терміном на 10 років для експлуатації та обслуговування магазину за адресою: АДРЕСА_2, від 07.02.2018 № П-74/01-26 про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,0078 га в оренду терміном на 10 років для експлуатації та обслуговування магазину за адресою: АДРЕСА_3.

Ухвалою судді від 27.12.2018 позовна заява залишена без руху через низку недоліків, в т.ч. на підставі ч.1 ст.123 КАС України, - у зв'язку з пропуском строку звернення до суду із даними вимогами.

31.01.2019 до суду від позивача надійшов уточнений адміністративний позов із додатками та клопотання (вх. № 3639/19) про поновлення строку на звернення до суду, в обґрунтування якого зазначено, що 07.02.2018 позивач звернувся до Затоківської селищної ради із заявами № П-76/01-26, П-75/01-26, П-74/01-26 про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду та затвердження технічної документації, які до цього часу не розглянуті. При цьому з 07.02.2018 селищною радою було проведено декілька засідань сесії і кожного разу посадовими особами позивачу повідомлялося про внесення його питання на розгляд сесії. Позивач чекав результатів розгляду на сесії аж до 22.12.2018, однак до цих пір заяви селищною радою не внесені на розгляд сесії, у зв'язку із чим він звернувся до суду.

Слід зазначити, що тривалість і правила обчислення строку звернення до суду визначаються за тими правилами, які були чинними на момент початку перебігу відповідного строку. Строк звернення до суду розпочинається і закінчується з урахуванням тієї тривалості, яка передбачалася на момент початку перебігу відповідного строку.

При цьому тривалість строку звернення до суду не змінюється залежно від того, коли було реалізоване право на позов. Відповідно тривалість строку звернення до адміністративного суду не залежить від того, коли було фактично пред'явлено позов.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

При викладених вище обставинах, суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, адже сутність зазначеного інституту полягає в тому, що особа, яка звертається до суду за захистом порушеного права була не в змозі зробити це внаслідок незалежних від неї обставин, зокрема, якщо цьому перешкоджала надзвичайна або невідворотна за даних умов подія.

Існування процесуальних строків зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata

У справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia) ЄСПЛ зазначив, що у кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) (п. 47 рішення).

Зі змісту пункту 52 рішення випливає, що якщо національний суд просто обмежився вказівкою на наявність у відповідача «поважних причин» для поновлення пропущеного строку оскарження, то, відтак, він (суд) не вказав чітких причин такого рішення.

За цих підстав Суд одноголосно постановив, що було порушення пункту 1 статті 6 Конвенції та дійшов висновку, що національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження без наведення відповідних причин та скасувавши в подальшому постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за пунктом 1 статті 6 Конвенції (п. 53 рішення).

Як встановлено судом та зазначено в ухвалі від 27.12.2018, відлік шестимісячного строку звернення до суду із даними позовними вимогами розпочався зі спливом наданого уповноваженому органу місячного строку для розгляд звернень позивача згідно з ч.3 ст.123 Земельного кодексу України, тобто з 07.03.2018. Отже шестимісячний строк звернення до суду сплинув 07.09.2018, у зв'язку із чим матеріали адміністративного позову та надані позивачем додаткові матеріали і пояснення свідчать про недотримання ОСОБА_1 встановленого законом шестимісячного строку на звернення до суду із даними вимогами і позивач не обґрунтував поважності причин такого пропуску, рівно як і не навів ґрунтованих підстав для поновлення вказаного строку.

Посилання позивача на його очікування щодо вирішення його питання відповідачем поза відведених законодавством строків на увагу не заслуговують, оскільки не впливають на поважність пропуску строку на звернення до суду, так як такими причинами можуть бути лише обставини, які об'єктивно перешкоджали позивачеві звернутися до суду за захистом та при цьому не залежали від його волі. При цьому, як вбачається з пояснень позивача, строк на звернення до суду ним пропущений усвідомлено.

Відповідно до ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

На підставі викладеного та керуючись ст. 123 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Затоківської селищної ради про визнання незаконною бездіяльності - повернути позивачеві.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі через суд першої інстанції протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення апеляційної скарги до П'ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя І.В. Завальнюк