Справа № 460/227/19
Суддя: Дудар О.М.
Дата ухвалення: 2019-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 лютого 2019 року м. Рівне№460/227/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудар О.М., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою

Головного управління ДФС у Рівненській області

до Малого підприємства - Товариства з обмеженою відповідальністю "Олісма"

про арешт коштів на рахунках платника податків,-

В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДФС у Рівненській області звернулося до суду з позовом до Малого підприємства - Товариства з обмеженою відповідальністю "Олісма" про арешт коштів на рахунках платника податків.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.

Згідно з ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" № 3674-VI від 08.07.2011 (далі - Закон №3674-VI).

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Абзацом 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23.11.2018 № 2629-VIII установлено з 01.01.2019 прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 1921,00 грн. на одну особу.

Відповідно до пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону №3674-VI, розмір судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З матеріалів позовної заяви встановлено, що позивачем заявлено одну вимогу немайного характеру.

Отже, враховуючи викладене, позивачу за подання даної позовної заяви підлягає до сплати судовий збір у розмірі 1921,00 грн.

Однак, позивачем не додано до позовної заяви документа про сплату судового збору.

Поряд з цим, у позовній заяві позивач просить відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення по суті. В обґрунтування вказаного клопотання зазначає, що законодавством встановлено невідкладність звернення контролюючим органом до суду у разі настання обставин, а саме до 12 год. 00 хв. 01.02.2019.

Згідно з ч.1 ст.133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Отже, чинними нормами не передбачено можливість відстрочення сплати судового збору податковому органу з підстав невідкладного звернення до суду.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, про відмову в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення по суті.

Частиною 4 статті 161 КАС України визначено, що позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.1 ст.94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч.2 ст.94 КАС України).

Згідно з ч.5 ст.94 КАС України, учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч вказаним нормам позивачем надано до суду копії письмових доказів, які не засвідчені у встановленому законодавством порядку.

Так, на копіях документів містяться написи: "копія" та "згідно з оригіналом начальник управління аудиту ОСОБА_1" та проставлено підпис. Проте, таке засвідчення доказів не відповідає вимогам ст.94 КАС України, оскільки не містить дати такого засвідчення. Крім того, суд звертає увагу на те, що в матеріалах справи відсутні документи на підтвердження повноважень вказаної особи на засвідчення документів від імені Головного управління ДФС у Рівненській області.

Відповідно до ч.1,2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.

Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви у спосіб подання до суду:

- документу про сплату судового збору у розмірі 1921,00 грн.;

- належним чином засвідчених копій документів, долучених до позовної заяви;

- докази на підтвердження права особи, що засвідчила документи, на таке засвідчення від імені Головного управління ДФС у Рівненській області.

Керуючись статтею 169 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання Головного управління ДФС у Рівненській області про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Головного управління ДФС у Рівненській області до Малого підприємства - Товариства з обмеженою відповідальністю "Олісма" про арешт коштів на рахунках платника податків залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Дудар О.М.