Справа № 160/8147/18
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2019-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2019 року Справа № 160/8147/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тулянцевої І.В., розглянувши у місті Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними рішень та зобовязання вчинити певні дії, -
31 жовтня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому позивач просить:
- визнати протиправними та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.08.2018 року № 3808 в частині направлення ОСОБА_1 на стажування до Головного управління Національної поліції в Донецькій області; наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 4381 від 05.10.2018 року в частині накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді пониження в спеціальному званні на один ступінь;
- поновити ОСОБА_1 в званні капітана поліції.
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що підставою для винесення оскаржуваних наказів та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді пониження в спеціальному званні на один ступінь було невиконання наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «Про направлення поліцейських до ГУ НП в Донецькій та Луганській областях» № 3808 від 30.08.2018 року, який було прийнято на підставі листа Національної поліції України від 26.01.2018 року № 1053/01/12-2018. На думку позивача, наказ від 30.08.2018 року № 3808 в частині направлення ОСОБА_1 на стажування до Головного управління Національної поліції в Донецькій області є протиправним, оскільки позивач не підпадає під категорію осіб, які можуть бути направлені на стажування. При цьому, лист не є нормативним актом і не може визначати підстави для направлення на стажування. По факту не прибуття ОСОБА_1 07.09.2018 року до ГУ НП Донецької області начальником УКЗ ГУ НП було проведене службове розслідування, яким встановлено порушення службової дисципліни, у звязку із чим виданий Наказ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП» № 4381 від 05.10.2018 року, згідно якого на позивача було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді пониження в спеціальному званні на один ступінь. Спірний наказ позивач вважає протиправним, оскільки відповідачем не досліджено ступеня тяжкості проступку; не враховано усіх обставин подій; не визначено та не описано будь-якої ймовірної чи наявної шкоди; не з'ясовано ставлення позивача до виконання службових обов'язків, а тому, притягнення до дисциплінарної відповідальності є протиправним.
Ухвалою суду від 05.11.2018 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з підстав невідповідності вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.
Ухвалою суду від 20.11.2018 року відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи у судовому засіданні.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали.
03 січня 2019 року від відповідача на адресу суду надійшов відзив, в якому Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області проти задоволення позову заперечує, оскільки наказ від 30.08.2018 року № 3808 в частині направлення ОСОБА_1 на стажування до Головного управління Національної поліції в Донецькій області є правомірним, так як позивач був переміщений на нову посаду, що відповідає приписам підпункту 3 пункту 2 розділу ІХ Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затвердженого наказом МВС України від 24.12.2015 року № 1625. За фактом порушення службової дисципліни щодо не прибуття 07.09.2018 року на стройовий огляд та не направлення на стажування окремих поліцейських ГУНП, зокрема, капітана поліції ОСОБА_1, відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 18.09.2018 року №4119 «Про організацію службового розслідування» було проведено службове розслідування, за результатами якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді пониження в спеціальному званні на один ступінь, про що видано наказ № 4381 від 05.10.2018 року. Враховуючи викладене, відповідач вважає, що оскаржувані накази видані на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачений чинним законодавством України, а тому скасуванню не підлягають.
08 січня 2019 року від позивача до суду надійшли заперечення на відзив, в яких він пояснив, що не підпадає під дію Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затвердженого наказом МВС України від 24.12.2015 року № 1625, оскільки наказом №156 о/с від 10.05.2017 року ОСОБА_2 було переміщено на посаду, а не переведено, як вказує відповідач у відзиві на позов. Також зауважив, що звертався до відповідача з рапортом про неможливість проходження стажування в ГУНП в Донецькій області за сімейними обставинами, який був направлений засобами поштового зв'язку цінним листом та вручений 31.08.2018 року. Крім того, всупереч нормам Кодексу законів про працю України відповідачем не було ознайомлено позивача із Наказом № 275 о/с від 05.10.2018 року.
В судове засідання 14.01.2019 року сторони не зявились. Від позивача та представників сторін до суду поступили клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не зявилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта (ч. 9 ст. 205 КАС України).
У звязку із наявністю клопотання сторін про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
За правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності (частина 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України).
Суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 258 КАС України).
Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (частина 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України).
Оскільки провадження у справі було відкрито 20.11.2018 року, повний текст рішення складено в межах строку розгляду справи 21.01.2019 року.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 03.01.2017 року № 1 о/с призначено прибулих з Департаменту протидії наркозлочинності Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_1 оперуповноваженим 5-го міжрайонного відділу управління протидії наркозлочинності ГУНП з 03.01.2017 року на підставі рапорту ОСОБА_1 від 28.12.2016 року та наказу Департаменту протидії наркозлочинності Національної поліції України від 29.12.2016 року № 216 о/с.
На підставі наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 10.05.2017 року № 156 о/с відповідно до пункту 2 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено на посаду (за ініціативи поліцейського) капітана поліції ОСОБА_1 оперуповноваженим 3-го міжрайонного відділу управління протидії наркозлочинності ГУНП, звільнивши з посади оперуповноваженого 5-го міжрайонного відділу того ж управління, з 11 травня 2017 року, на підставі рапорту позивача від 31.03.2017 року.
Відповідно до вимог Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затвердженого наказом МВС України № 1625 від 24.12.2015 року, та на виконання листа Національної поліції України №1053/01/12-2018 від 26.01.2018 року відповідачем видано наказ №3808 від 30.08.2018 року «Про направлення поліцейських ГУНП для проходження стажування до ГУНП в Донецькій та Луганській областях», яким, зокрема, капітана поліції ОСОБА_1, оперуповноваженого 3-го міжрайонного відділу управління протидії наркозлочинності ГУНП з 07.09.2018 року по 07.12.2018 року направлено для проходження стажування до Головного управління Національної поліції в Донецькій області з табельною вогнепальною зброєю.
Зі змістом вказаного наказу ОСОБА_1 ознайомився 04.09.2018 року, про що свідчить його особистий підпис на 1 сторінці наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.08.2018 року № 3808 (а.с. 93).
На підставі рапорту начальника УКЗ ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_3 від 08.09.2018 року про неприбуття 07.09.2018 року на стройовий огляд, а також не направлення на стажування окремих поліцейських ГУНП, зокрема, капітана поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого 3-го міжрайонного відділу управління протидії наркозлочинності, Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 18.09.2018 року №4119 «Про організацію службового розслідування» призначено службове розслідування за фактами порушення службової дисципліни окремими поліцейськими ГУНП.
За результатами проведеного службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими поліцейськими ГУНП, комісією ГУНП складено висновок від 05.10.2018 р., яким запропоновано факти порушення службової дисципліни окремими поліцейськими ГУНП вважати такими, що знайшли свої підтвердження. За порушення службової дисципліни, недотримання вимог ст. 7 Дисциплінарного статуту, ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, п. 3 наказу ГУНП в Дніпропетровській області № 3808 від 30.08.2018 р. «Про направлення поліцейських до ГУНП в Донецькій та Луганській областях», що виразилося у неприбутті до ГУНП 07.09.2018 року для проведення стройового огляду та подальшого відправлення до ГУНП в Донецькій області без поважних причин, враховуючи наявне дисциплінарне стягнення попередження про неповну посадову відповідність, оголошене наказом ГУНП від 16.05.2018 року № 2250, накласти на оперуповноваженого 3-го міжрайонного відділу управління протидії наркозлочинності ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді пониження у спеціальному званні на один ступінь (а.с. 96-103).
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських» від 05.10.2018 року № 4381 за порушення службової дисципліни, недотримання вимог статей 7 Дисциплінарного статуту ОВС України, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, п. 3 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 30.08.2018 року № 3808 «Про направлення поліцейських ГУНП для проходження стажування до ГУНП в Донецькій та Луганській областей», що виразилось в неприбутті до ГУНП 07.09.2018 року для проведення стройового огляду та подальшого відправлення до ГУНП в Донецькій області без поважних причин, враховуючи наявне дисциплінарне стягнення, оголошене наказом ГУНП від 16.05.2018 року № 2250 (попереджено про неповну посадову відповідність), накладено на оперуповноваженого 3-го міжрайонного відділу управління протидії наркозлочинності ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді пониження у спеціальному званні на один ступінь.
Вважаючи, що відповідачем протиправно прийнято спірні накази, позивач звернувся до суду із даним позовом.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).
Відповідно до статті 17 Закону № 580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Статтею 18 Закону № 580-VIII визначено основні обовязки поліцейського. Зокрема, поліцейський зобов'язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді (пункти 1, 2, 6 частини першої).
Відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1179 від 09.11.2016 р., поліцейський під час виконання службових обов'язків, зокрема, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов'язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Статтею 19 Закону № 580-VIII визначено види відповідальності поліцейських. Так, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (частина перша).
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Згідно з пунктом 4 розділу ХІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 580-VIII, до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.
Пунктом 9 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у звязку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію» від 23.12.2015 № 901-VIII визначено: до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» поширити на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» від 22.02.2006 року № 3460 IV (далі Дисциплінарний статут).
Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.
Згідно зі статтею 4 Дисциплінарного статуту, наказ є формою реалізації службових повноважень особи начальницького складу, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа, якій належить його виконати.
Накази можуть даватись як в усній, так і в письмовій формі.
У разі одержання наказу від старшого прямого начальника підлеглий зобов'язаний виконати його та повідомити про це свого безпосереднього начальника.
Скасувати наказ має право тільки начальник, який видав відповідний наказ, або старший прямий начальник.
Накази повинні бути законними, зрозумілими і виконуватися беззаперечно, точно та у визначений строк.
У разі одержання наказу, який суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що повинен негайно поінформувати начальника, який віддав наказ, а в разі підтвердження цього наказу - письмово поінформувати старшого прямого начальника.
Віддання і виконання наказу, який суперечить закону, або невиконання правомірного наказу тягне відповідальність, передбачену цим Статутом та іншими законодавчими актами.
Згідно з частиною першою статті 5 Дисциплінарного статуту, за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до статті 7 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: - дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено види дисциплінарних стягнень. Зокрема, на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено порядок накладання дисциплінарних стягнень. Так, з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України.
Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення (ч. 5 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ (ч. 6 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу (ч. 8 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
З метою належної організації заходів, спрямованих на захист прав і свобод людини, зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів внутрішніх справ, попередження надзвичайних подій за участю особового складу, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, а також підвищення ефективності роботи підрозділів кадрового забезпечення наказом Міністерства внутрішніх справ України № 230 від 12.03.2013 р. затверджено Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України (далі - Інструкція № 230).
Пункт 1.2. Інструкції № 230 визначає службове розслідування як комплекс заходів, які здійснюються у межах компетенції з метою уточнення причин і умов подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, ступеня вини особи (осіб), якою (якими) вчинено дисциплінарний проступок, а також зясування інших обставин.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.
Якщо вину особи повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.
Судом встановлено, що підставою для винесення оскаржуваного наказу ГУНП в Дніпропетровській області № 4381 від 05.10.2018 р. про накладення на позивача дисциплінарного стягнення став висновок службового розслідування від 05.10.2018 року, за результатами якого встановлено, що ОСОБА_1 без поважних причин не прибув 07.09.2018 року до ГУНП для проведення стройового огляду та подальшого відправлення на стажування до ГУНП в Донецькій та Луганській областях згідно наказу ГУНП від 30.08.2018 р. № 3808 «Про направлення поліцейських ГУНП для проходження стажування до ГУНП в Донецькій та Луганській областях».
З матеріалів справи також вбачається, що вимоги наказу ГУНП № 3808 від 30.08.2018 р. «Про направлення поліцейських ГУНП для проходження стажування до ГУНП в Донецькій та Луганській областях» були доведені під підпис позивачу 04.09.2018 року (а.с. 93).
Також, матеріалами справи підтверджено та сторонами не заперечується, що 07.09.2018 року позивач не прибув до ГУНП для проведення стройового огляду та подальшого відправлення до ГУНП в Донецькій та Луганській областях.
Суд зауважує, що відповідно до статті 72 Закону №580-VIII, професійне навчання поліцейських складається з: 1) первинної професійної підготовки; 2) підготовки у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання; 3) післядипломної освіти; 4) службової підготовки системи заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням оперативної обстановки, специфіки та профілю його оперативно - службової діяльності.
Частиною 1 статті 75 Закону №580-VIII визначено, що післядипломна освіта поліцейських здійснюється на загальних засадах, визначених Законом України «Про вищу освіту», з урахуванням особливостей, визначених цим Законом, і складається з: 1) спеціалізації; 2) перепідготовки; 3) підвищення кваліфікації; 4) стажування.
Організаційно-правові засади організації післядипломної освіти працівників Національної поліції України визначає Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 24.12.2015 року №1625 (далі Положення №1625), який видано на виконання частини 7 статті 75 Закону України «Про Національну поліцію».
Відповідно до пункту 2 розділу ІХ Положення №1625, стажування проходять: працівники поліції, які зараховані до кадрового резерву, для просунення по службі; працівники поліції, які вперше призначені на посади керівного складу Національної поліції України; інші працівники поліції при призначенні на нову посаду.
Таким чином, вказаним нормативно-правовим актом чітко визначені категорії поліцейських, які повинні проходити стажування, у тому числі під час призначення поліцейського на нову посаду.
Так, обґрунтовуючи підстави для направлення позивача на стажування, відповідач зазначив, що вказане рішення повязане із його переведенням з посади оперуповноваженого 5-го міжрайонного відділу управління протидії наркозлочинності ГУНП в Дніпропетровській області на посаду оперуповноваженого 3-го міжрайонного відділу управління протидії наркозлочинності ГУНП в Дніпропетровській області, а отже, із призначенням позивача на нову посаду.
При цьому, суд критично оцінює доводи позивача з приводу того, що він безпідставно був включений до наказу від 30.08.2018 року № 3808 для проходження стажування, так як він не є особою, яка вперше призначена на нову посаду, так як в даному випадку відбулось призначення шляхом переведення з однієї посади на іншу.
З урахуванням наведеного суд зазначає, що, оскільки позивач був прийнятий наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 03.01.2017 року № 1 о/с як такий, що прибув з Департаменту протидії наркозлочинності Національної поліції України (підрозділу Кримінальної поліції функціонуючого у складі структури Національної поліції України), наказом ГУНП від 10.05.2017 року № 156 о/с ОСОБА_1 переміщений на посаду оперуповноваженого 3-го міжрайонного відділу управління протидії наркозлочинності ГУНП, а також враховуючи факт того, що посада 3-го міжрайонного відділу управління протидії наркозлочинності ГУНП для ОСОБА_1 є новою посадою, тобто, відповідно до підпункту пункту 2 розділу IX Положення № 1625 позивач підлягав направленню для проходження стажування.
З огляду на викладене, суд робить висновок, що позивачем не було надано до суду жодних доказів та не наведено обґрунтованих пояснень, які б свідчили про протиправність дій відповідача щодо направлення позивача на стажування в ГУНП в Донецькій області з 07.09.2018 року по 07.12.2018 року, та свідчили б про протиправність оспорюваного наказу №3808 від 30.08.2018 року в частині направлення ОСОБА_1 на стажування до Головного управління Національної поліції в Донецькій області.
Також, судом не можуть бути взяті до уваги і твердження позивача про те, що він 10.08.2018 року з м. Камянське направив засобами поштового зв'язку відповідачу рапорт про неможливість проходження стажування в ГУНП в Донецькій області за сімейними обставинами, на підтвердження чого надав роздруківку з веб-порталу «Укрпошта». Однак, позивачем до суду не надано безпосередньо сам рапорт, чек та опис вкладення, що не дає змоги суду встановити, чи дійсно позивач звертався до відповідача із вказаним рапортом.
При цьому, ані норми Закону № 580-VIII, ані норми розділу ІХ Положення №1625 не містять посилань на необхідність отримання від поліцейського згоди у разі направлення його на стажування до іншого органу поліції, а тому, вказані обставини не звільняють позивача як поліцейського, який прийняв присягу та зобовязаний виконувати накази керівництва, від проходження стажування у відповідності до вимог статті 75 Закону України «Про Національну поліцію» та розділу ІХ Положення №1625, а тому позов в частині визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.08.2018 року № 3808 задоволенню не підлягає.
Як вже зазначалося раніше, Дисциплінарний статут визначає, що накази повинні виконуватися беззаперечно, точно та у визначений строк. У разі одержання наказу, який суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що повинен негайно поінформувати начальника, який віддав наказ, а в разі підтвердження цього наказу - письмово поінформувати старшого прямого начальника.
Судом встановлено, що позивачем наказ ГУНП у Дніпропетровській області від 30.08.2018 року №3808 «Про направлення поліцейських ГУНП для проходження стажування до ГУНП в Донецькій та Луганській областях», виконано не було. Між тим, доказів звернення позивача до керівництва ГУНП в Дніпропетровській області щодо протиправності наказу від 30.08.2018 року №3808 або письмового інформування старшого прямого начальника з цього питання, до суду надано не було.
Досліджені в ході розгляду справи докази та матеріали дають підстави для висновку, що позивач безпідставно ухилявся від виконання наказу про направлення на стажування та допустив порушення службової дисципліни під час виконання своїх службових обовязків, у звязку з чим, суд дійшов висновку, що при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді пониження в спеціальному званні на один ступінь, про що прийнято спірний наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №4381 від 05.10.2018 року, відповідач врахував суть діяння, обставини його скоєння та характеристику позивача за попередній період служби, а тому, оскаржуваний наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності прийнятий відповідачем у межах наданих повноважень та у спосіб, визначений законом.
З урахуванням наведеного, позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 05.10.2018 року № 4381 в частині накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді пониження в спеціальному званні на один ступінь та поновлення ОСОБА_1 в званні капітана поліції, задоволенню не підлягають
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).
Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
З огляду на встановлені обставини, а також приймаючи до уваги те, що відповідачем було доведено правомірність прийняття оскаржуваних рішень, суд дійшов до висновку, що підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
Керуючись статтями 9, 73-78, 90, 139, 243, 246, 255, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Тулянцева