Справа № 640/18430/18
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

18 січня 2019 року м. Київ № 640/18430/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Міністерства оборони України про:

- визнання дій Міністерства оборони України щодо відмови у виплаті одноразової грошової допомоги протиправними;

- зобов'язання Міністерство оборони України здійснити виплату одноразової грошової допомоги ОСОБА_1 згідно Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" та постанови Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2013 року №975 у розмірі 300-кратного прожиткового мінімуму, встановленого законом для працездатних осіб на 1 січня календарного року, - у разі встановлення інвалідності ІІ групи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено позивачу 10-денний строк для усунення її недоліків шляхом подання до суду: доказів на підтвердження повноважень представника на підписання позовної заяви від імені позивача; заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

Представником позивача на адресу суду засобами поштового зв'язку направлено заяву про усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1, до якої долучено заяву про поновлення строку звернення до суду та копію Договору про надання правової допомоги від 23 липня 2018 року №2307/2. В обґрунтування заяви про поновлення строку звернення до суду представником позивача зазначено, що позивачем такий строк пропущений з поважних причин, оскільки останній тривалий час проживав в іншій області, а тому жодних листів від відповідача не отримував. Таким чином, лише звернувшись в квітні 2017 року до Міністерства оборони України із запитом про надання інформації щодо результатів розгляду його звернення про виплату одноразової грошової допомоги, дізнався, що йому відмовили у такій виплаті. Разом з відповіддю на запит позивача, датованою 07 травня 2018 року вих. №248/316/1234, Департаментом фінансів Міністерства оборони України на адресу ОСОБА_1 направлено і витяг з протоколу засідання комісії Міністерства оборони України з розгляду питань, пов'язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсацію сум від 15 вересня 2017 року №96, на якому прийнято рішення про відмову у виплаті позивачу одноразової грошової допомоги.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 листопада 2018 року продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків його позовної заяви до Міністерства оборони України про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії, на п'ять днів з дня вручення копії ухвали для надання позивачем доказів на підтвердження обставин, зазначених в заяві про поновлення строку звернення до суду.

На виконання вимог ухвали суду представником позивача направлено на адресу суду заяву про усунення недоліків позову разом із копією запиту ОСОБА_1 до Міністерства оборони України із запитом про надання інформації щодо результатів розгляду його звернення про виплату одноразової грошової допомоги. Враховуючи неможливість надання інших доказів, представник позивача просив поновити строк звернення до суду.

Суд, розглянувши подану заяву, при її вирішенні виходив з наступного.

Відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписами частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Таким чином, процесуальними нормами закріплено обов'язок суду встановлювати факт дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, а згідно статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, в рішенні Європейський суд з прав людини у справі "Іліан проти Туреччини" зазначив, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв'язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Надаючи оцінку обставинам, викладеним в заяві про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає, що на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі відсутні будь-які докази обізнаності позивача про порушення його прав відмовою у виплаті одноразової грошової допомоги до звернення із запитом до Міністерства оборони України із запитом про надання інформації щодо результатів розгляду його звернення.

Разом з тим, позов ОСОБА_1 поданий до Окружного адміністративного суду міста Києва в межах шестимісячного строку звернення до суду з дня отримання ним листа від Департаменту фінансів Міністерства оборони України, з урахуванням чого суд дійшов висновку про наявність підстав для поновлення позивачу строку звернення до суду з даним позовом.

Позовна заява і додані до неї документи, після усунення недоліків, є достатніми для відкриття провадження у справі.

Позивач звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VI.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов'язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 171, 263 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Міністерства оборони України (03168, м. Київ, пр. Повітрофлотський, буд. 6) про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії.

Здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву та належним чином засвідчених копій документів з особової справи ОСОБА_1 протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Відзив на позовну заяву разом з доказами, що свідчать про його надіслання іншим учасникам справи, а також витребувані документи надіслати (надати) через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Болбочана Петра, 8, корпус 1.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб - порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена з питань підсудності за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.М. Чудак

Інформація про процесуальні права і обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов'язки. Учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов'язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов'язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п'ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв'язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб'єктом владних повноважень, може пред'явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.