Справа № 640/817/19
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2019-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

05 лютого 2019 року м. Київ № 640/817/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Вовк П.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви

Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Інтербанк» (03056, місто Київ, вулиця В.Гетьмана, будинок 27)

до Державної податкової інспекції у Солом'янському районі Головного управління ДФС у м. Києві (03151, місто Київ, вулиця Смілянська, будинок 6)

про зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Інтербанк» (далі також - ПАТ КБ «Інтербанк», позивач, банк) до Державної податкової інспекції у Солом'янському районі Головного управління ДФС у м. Києві (далі також - ДПІ у Солом'янському районі ГУ ДФС у м. Києві, відповідач), в якому позивач просить суд зобов'язати відповідача скласти та подати органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, висновок про повернення суми надміру сплачених грошових зобов'язань з податку на прибуток підприємств у розмірі 252 399, 00 грн. та з податку на додану вартість у розмірі 890, 51 грн. на накопичувальний рахунок позивача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 січня 2019 року вказану позовну заяву залишено без руху із встановленням позивачу десятиденного терміну на усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали шляхом: надання документу про сплату судового збору за подання даної позовної заяви у розмірі 1 921, 00 грн., сплачений на рахунок для сплати судового збору Окружного адміністративного суду міста Києва або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

01 лютого 2019 року від позивача надійшла заява про усунення недоліків, в якій ПАТ КБ «Інтербанк» просить суд звільнити його від сплати судового збору та поновити пропущений строк для звернення до адміністративного суду із даним позовом.

Клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач обґрунтовує тим, що банк знаходиться на завершальній процедурі припинення і на накопичувальному рахунку в НБУ у нього лише 3 008, 04 грн., а також наявна заборгованість по виплаті заробітної плати у розмірі 108 174, 53 грн.

Вирішуючи зазначене клопотання позивача, з урахуванням наданих на його обґрунтування доказів, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Частинами 1 та 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України), встановлено, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Разом з тим, згідно з ч. 1 статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Положеннями статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Виходячи з системного аналізу вказаних вище правових норм, суд дійшов висновку, що клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає, оскільки ПАТ КБ «Інтербанк» зазначеним вимогам закону не відповідає.

Крім того, як зазначив сам позивач на його накопичувальному рахунку в НБУ наявна сума коштів у розмірі 3 008, 04 грн., що дає йому змогу сплатити судовий збір у розмірі 1 921, 00 грн. за подання даного позову.

Згідно з ч. 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 статті 122 КАС України).

При цьому, відповідно до п. 56.18 статті 56 Податкового кодексу України (далі також - ПК України), з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Пунктом 102.1 статті 102 ПК України встановлено, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов'язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов'язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

За правилами ч. 1 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вбачається з матеріалів справи, 14 листопада 2014 року позивачем було направлено до ДПІ у Солом'янському районі ГУ ДФС у м. Києві лист з вимогою щодо повернення коштів з авансових внесків з податку на прибуток банківських організацій.

Відповідач, листом від 20 листопада 2014 року № 25797/10/26-58-20-04-10 повідомив банк про те, що його лист залишено без виконання враховуючи положення п. 1 статті 43 ПК України, згідно яких помилково та/або надмірно сплачені суми грошового зобов'язання підлягають поверненню платнику, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

Водночас, з даним адміністративним позовом ПАТ КБ «Інтербанк» звернулось до суду лише 15 січня 2019 року, тобто з пропуском строку звернення до суду.

В своєму клопотанні про поновлення строку звернення до суду позивач вказує, що про факт існування листа від 20 листопада 2014 року № 25797/10/26-58-20-04-10 Уповноваженій особі Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ КБ «Інтербанк» стало відомо лише при передачі документів з архіву НБУ, а саме 03 грудня 2018 року.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд, враховуючи що позивачем у справі є саме ПАТ КБ «Інтербанк», а не Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, дійшов висновку що підстави, вказані позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду є неповажними, а тому така заява не підлягає задоволенню.

Клопотання чи заяви про продовження процесуального строку, встановленого судом, або про неможливість виконати ухвалу суду із обґрунтуванням поважних причин до суду не надходили.

Відповідно до п. 1 ч. 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю адміністративного позову до провадження суду, така позовна заява підлягає поверненню ПАТ КБ «Інтербанк».

Додатково суд зазначає, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (ч. 8 статті 169 КАС України).

Керуючись статтями 169, 248, 256 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити публічному акціонерному товариству Комерційний банк «Інтербанк» в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

2. Відмовити публічному акціонерному товариству Комерційний банк «Інтербанк» в задоволенні заяви про поновлення пропущеного строку для звернення до адміністративного суду з даним позовом.

3. Позовну заяву Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Інтербанк» повернути позивачеві.

4. Копію ухвали про повернення позовної заяви разом з позовом надіслати особі, яка її подала.

Ухвала суду, відповідно до ч. 2 статті 256 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом 15 днів за правилами, встановленими статтями 293-297 КАС України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя П.В. Вовк