Справа № 804/1492/18
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2018-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 грудня 2018 року Справа № 804/1492/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Кучми К.С.
при секретарі Чорній М.В.
за участю: представника позивача та третьої особи ОСОБА_1 представника відповідача ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог що предмету спору на стороні позивача - Первинна професійна спілка Правозахисники країни про визнання протиправним та скасування наказу №237 від 19.01.2018 року, -
ОСОБА_3 звернувся до адміністративного суду з вищевказаним позовом, в якому з урахуванням уточнених позовних вимог, просив: визнати незаконним та скасувати наказ № 237 від 19 січня 2018 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області України про притягнення до дисциплінарної відповідальності його, як старшого інспектора-чергового сектору реагування патрульної поліції № 3 Жовтоводського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що про призначення проведення судового розслідування його не було повідомлено, у звязку із чим було порушено його право на інформацію про підстави проведення такого розслідування, особисту участь у службовому розслідування, у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, в установленому порядку подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування, висловлювати письмові зауваження щодо обєктивності та повноти проведення службового розслідування, дій або бездіяльності службової особи, яка його проводить. Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність в діях особи ознак дисциплінарного звязку між ним і дією порушника дисципліни, а отже оскаржуваний наказ є протиправним та підлягає, оскільки в його діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення.
В судовому засіданні представник позивача та третьої особи заявлені позовні вимоги підтримав та просив суд позов задовольнити з викладених у ньому підстав.
Представник відповідача в судовому засіданні предявлені позовні вимоги не визнав та зазначив, що відповідач займаючи відповідальну посаду у відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, маючи спеціальне звання - майор поліції, скоїв проступок, несумісний з подальшим перебуванням на службі, що дає підстави сумніватися в його об'єктивності, неупередженості при подальшому виконанні службових обов'язків, тому, що спеціальні юридичні і моральні норми пред'являють підвищені вимоги до почуття відповідальності поліцейського. Поведінка працівника поліції завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам, а отже при звільненні ОСОБА_3 Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області діяло в межах компетенції та в спосіб, передбачений чинним законодавством України.
Розглянувши подані документи і матеріали, зясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_3 проходив службу на посаді старшого інспектору-чергового сектору реагування патрульної поліції № 3 Жовтоводського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Майор поліції ОСОБА_3 з 07.11.2015 року наказом №1 о/с ГУНП прийнятий на службу до поліції на підставі п.п.9,12 розділу XI Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Національну поліцію». Наказом ГУНП від 09.12.2016 року № 352 о/с майора поліції ОСОБА_3 призначено старшим інспектором-черговим сектору реагування патрульної поліції №3 Жовтоводського відділу поліції, відповідно до пункту 3 частини 1 статті 65 Закону України « Про Національну поліцію». Позивача переміщено наказом ГУНП від 12.02.2018 року № 44 о/с на посаду інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Жовтоводського відділу поліції.
Згідно наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 19 січня 2018 року № 237 на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді - звільнення з посади.
Службовим розслідуванням було встановлено, що позивачем було допущено порушення службової дисципліни яке виразилось у недотриманні вимог пункту 2 частини першої ст.18 Закону України «Про національну поліцію», частини першої ст.7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, пункту 3 розділу ІІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року № 1377, що виразилося у внесенні до журналу ЄО ВП викривленої інформації, а також не інформування начальника слідчого відділення ВП про насильницькі дії відносно неповнолітнього.
Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.
Статтею 8 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Відповідно до п.9 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у звязку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію», до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» на поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України».
Згідно з ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.
Відповідно до ст.2 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України зазначено, що дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.
В силу ст.5 Дисциплінарного статут органів внутрішніх справ України за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Старший інспектор - черговий СРПП №3 ВП майор поліції ОСОБА_3 направив на місце СОГ ВП у складі: старшого слідчого СВ ВП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 та оперуповноваженого СКП ВП лейтенанта поліції ОСОБА_5 для збору відповідного матеріалу.
Старший слідчий старший лейтенант поліції ОСОБА_4 після збору матеріалу доповів старшому інспектору - черговому СРПП № З ВП майору поліції ОСОБА_3 про те, що в ході перегляду відеозапису та проведення бесід з учасниками події встановлено лише факт образливого чіпляння гр.ОСОБА_6 до неповнолітнього Б., а саме намагання надіти спідню білизну на голову неповнолітньому проти його волі.
Старший інспектор - черговий СРПП № 3 майор поліції ОСОБА_3 у порушення пункту 5 розділу III Інструкції про порядок ведення єдиного обліку заяв і повідомлень керівництву слідчого відділення повідомлення про насильницькі дії відносно неповнолітнього не доповів.
Разом із цим, гр.С. повідомила працівникам Дніпропетровського управління ДВБ НПУ (під час написання пояснення) та поліцейським ГУНП під час проведення службового розслідування, що неповнолітній Б. 25.11.2017 року після від'їзду працівників поліції розповів їй, що повідомляв зазначеним поліцейським та своїй бабусі про неодноразові факти насильства у відношенні нього з боку гр. ОСОБА_6
ОСОБА_3 у ході проведення службового розслідування надав письмові пояснення.
Відповідно до п.2.1. Інструкції підставами для проведення службового розслідування є порушення особами рядового або начальницького складу службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень. Відповідно до висновку службового розслідування інформацію, за якою проводилося службове розслідування, визнано такою, що знайшла своє об'єктивне підтвердження. Згідно з п.5.4. Інструкції у даному випадку начальник приймає рішення про притягнення осіб рядового або начальницького складу до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення.
Відповідно до статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту, Присяги, Правил етичної поведінки поліцейський зобов'язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, функціональних обов'язків, наказів керівництва.
Згідно з ст.1, 2 Дисциплінарного статуту визначено службова дисципліна - це дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно - правових актів МВС України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника. Невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни є дисциплінарним проступком.
Відповідно до ст.19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Згідно з ст.5 Дисциплінарного статуту за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність.
Відповідно до ст.7 Дисциплінарного статуту службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів, наказів начальників, дотримуватися норм професійної та службової етики; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють. У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.
Згідно з п.6.3 р.6 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань особа РНС, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, у частині, яка її стосується, крім випадків, визначених законодавством України
Так, позивач із заявою про ознайомлення з матеріалами службового розслідування у порядку, визначеному п.6.3.5. р.6 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань, не звертався, а отже його твердження щодо не ознайомлення з матеріалами службового розслідування судом не приймаються.
Також, суд критично ставиться до тверджень позивача щодо надмірної суворості застосованого до нього дисциплінарного стягнення, оскільки суворість дисциплінарного стягнення, яке було накладено на позивача, не може бути підставою для поновлення на посаді останнього, оскільки відповідно до ст.ст.3, 8, 13 Дисциплінарного статуту вирішення питання щодо виду застосованого дисциплінарного стягнення є переважним правом керівника, який наділений правом накладання дисципліні стягнень. При визначенні виду дисциплінарного стягнення було враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередня поведінка визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обовязків тощо.
Судом також встановлено, що у період проходження служби в поліції ОСОБА_3 неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності: наказом ГУНП від 18.01.2017 року № 159 оголошено догану; наказом ГУНП від 26.04.2017 року № 1741 оголошено сувору догану; наказом ГУНП від 15.11.2017 року № 4630 попереджено про неповну посадову відповідність.
Так основними принципами роботи чергової служби є: знання оперативної обстановки на території обслуговування, оперативність реагування на кримінальні правопорушення та інші події, безперервний режим роботи, постійна готовність, дотримання законності, службової дисципліни, прав і свобод громадян, тактовне ставлення до них, збереження держаної таємниці. Основними завданнями чергової служби органів (підрозділів) поліції є: приймання, реєстрація заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, організація негайного реагування на них; забезпечення оперативного управління силами й засобами, які задіяні на забезпечення публічної безпеки і порядку, попередження, виявлення та припинення кримінальних правопорушень та території обслуговування, взаємодія з іншими органами (підрозділами) поліції, черговими службами вищого рівня, органами державної влади та місцевого самоврядування; збір, опрацювання й доповідь керівникам органу (підрозділу) поліції відомостей про оперативну обстановку на території обслуговування, передача їх до чергової служби вищого рівня.
Уповноважений працівник чергової частини органу поліції отримавши заяву (повідомлення) про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію, відразу реєструє її (його) в журналі ЄО на направляє на місце події слідчо-оперативну групу чи групу реагування.
Відповідно до п.3 р. ІІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку заяв і повідомлень журнали ЄО заповнюються уповноваженими працівниками чергових частин органів поліції. Записи за кожною інформацією повинні містити стислі і вичерпні дані про те, коли надійшла заява чи повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, хто, коли і в якій формі повідомив про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію, що і коли сталося, час та дату реєстрації, яких заходів ужито за заявою чи повідомленням про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, час та дату отримання заяви чи повідомлення про вчинені, кримінальні правопорушення та інші події для внесення відповідних даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Відповідно до п.5 Інструкції про порядок ведення єдиного обліку заяв і повідомлень про наявність письмових заяв про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, що надійшли до чергової частини органу поліції, та повідомлень, що надійшли усно, у яких наявні відомості, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, після їх реєстрації в журналі ЄО уповноважений працівник чергової частини доповідає начальникові слідчого підрозділу для внесення слідчими відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформує начальника органу поліції.
Аналізуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивачем було допущено порушення службової дисципліни, недотримання вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини першої статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, пункту 3 розділу III Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року №1377
За таких обставин, при накладенні на ОСОБА_3 дисциплінарного стягнення ГУНП в Дніпропетровській області діяло в межах повноважень та в спосіб, передбачений чинним законодавством, а отже підстав для визнання протиправними та скасування наказу ГУ НП в Дніпропетровській області від 19.01.2018 року №237 немає.
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Враховуючи викладене вище, суд вважає за можливе у задоволенні позову ОСОБА_3 до ГУНП в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу слід відмовити повністю з викладених вище підстав.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250 КАС України,-

У задоволенні позову ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог що предмету спору на стороні позивача - Первинна професійна спілка Правозахисники країни про визнання протиправним та скасування наказу №237 від 19.01.2018 року відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 287 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Повний текст рішення складений 28.12.2018 року.

Суддя ОСОБА_7