Справа № 640/1/19
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2019-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/1/19
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

04 лютого 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Собків Я.М., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 січня 2019 року у справі за заявою Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю ``ІМІДЖ ЛОДЖІК`` про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 січня 2019 року закрито провадження у справі.

Не погодившись з таким рішенням суду заявник - Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві подав апеляційну скаргу.

Перевіривши апеляційну скаргу на додержання вимог процесуального законодавства, що діють після набрання чинності новою редакцією КАС України згідно з Законом від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Вимоги до апеляційної скарги, порядку та строків її подання встановлені статтями 295-297 КАС.

Апеляційна скарга не відповідає зазначеним вимогам у зв'язку з відсутністю документа про сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Питання, пов'язані із розміром ставок судового збору, порядком сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання апеляційної скарги на ухвалу суду - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року встановлено в розмірі 1921 грн.

З огляду на викладене, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 січня 2019 року становить 1921 грн.

Реквізити Шостого апеляційного адміністративного суду для сплати судового збору за подання апеляційних скарг: отримувач - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ)-38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку (МФО) - 899998; номер рахунка - 1055; код класифікації доходів бюджету - 22030101.

При цьому, скаржником заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

За приписами частини першої статті 133 КАС суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що стаття 133 КАС регулює питання звільнення, відстрочення, розстрочення та зменшення розміру всіх належних до оплати видів судових витрат. Питання ж звільнення, відстрочення, розстрочення та зменшення розміру судового збору регулюється спеціальними нормами Закону України «Про судовий збір», до яких, зокрема, і відсилає частина друга статті 132 КАС.

Таким чином, загальні норми статті 133 КАС не підлягають застосуванню при вирішенні питання звільнення, відстрочення, розстрочення та зменшення розміру судового збору, позаяк зазначене питання регулюються спеціальними нормами статті 8 Закону України «Про судовий збір», що дозволяють звільняти, відстрочувати, розстрочувати та/або зменшувати розмір судового збору виключно у встановлених випадках.

За таких обставин, оскільки скаржником є юридична особа - суб'єкт владних повноважень, то на нього не розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення, відстрочення або розстрочення його сплати.

Аналогічну позицію у питаннях звільнення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору висловлено Верховним Судом в ухвалах від 11 січня 2018 року по справі № 809/1045/16, від 16 серпня 2018 року по справі № 813/1524/18 (суддя-доповідач Смокович М.І.), від 10 січня 2018 року по справі № 242/3169/17 (суддя-доповідач Мороз Л.Л.) та ін.

Суд у даному випадку приймає до уваги висловлену Верховним Судом позицію, що у питаннях сплати судового збору держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов'язків, встановлених нею ж (постанови від 15 травня 2018 року по справі № 804/2979/17 та від 07 червня 2018 року по справі № 822/276/17).

Якщо бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати (ухвали Верховного Суду від 20 вересня 2018 року по справі № №826/9798/17, від 04 жовтня 2018 року по справі №820/287/18 та ін.).

Враховуючи викладене, підстави для задоволення клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору відсутні.

У відповідності до частини другої статті 298 КАС до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху.

За таких обставин апеляційну скаргу слід залишити без руху та встановити п'ятиденний строк з моменту вручення цієї ухвали протягом якого скаржник має право надати оригінал документа про сплату судового збору у вищевказаному розмірі.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями 169, 296, 298 КАС, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 січня 2019 року у справі за заявою Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю ``ІМІДЖ ЛОДЖІК`` про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків - 5 днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

У разі якщо недоліки апеляційної скарги не буде усунуто, вона буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Судя Собків Я.М.