Справа № 320/6206/18
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2019-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2019 року 320/6206/18

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Балаклицького А.І., розглянувши в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Автобансервіс" до Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправними дій та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Автобансервіс" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Офісу великих платників податків ДФС, в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просить суд:

- визнати протиправними дії Офісу великих платників податків ДФС щодо відмови в реєстрації розрахунку коригування №185 від 31.12.2017;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС від 12.04.2018 № в частині застосування штрафних санкцій у сумі 45746,55 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що прийняте відповідачем рішення в частині застосування штрафних санкцій у сумі 45746,55 грн. є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки позивачем було вжито всіх можливих заходів для проведення своєчасної реєстрації розрахунку коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017. При цьому, позивач зауважив, що вказаний розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 було надіслано на реєстрацію у встановлений Податковим кодексом України строк та вчинено всі можливі дії для його реєстрації, однак контролюючий орган з необґрунтованих причин та без посилання на норму в податковому законодавстві протиправно відмовляв в такій реєстрації. Водночас позивач вказав, що реєстрація податкової накладної від 31.12.2017 №196 була вимушеною дією з боку товариства та вона містить лише коригування податкової накладної від 31.12.2017 №129, оскільки контролюючий орган неодноразово відмовляв у реєстрації розрахунку коригування №185 від 31.12.2017.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що під час проведення перевірки з питань порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних контролюючим органом встановлено порушення ТОВ "Автобансервіс" вимог п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, що полягає у несвоєчасній реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та є підставою для застосування до платника податків штрафних (фінансових) санкцій. Вважає, що оскаржуване рішення є правомірним та таким, що прийняте в межах повноважень, наданих чинним законодавством.

Окрім того відповідач зазначив, що обов'язки щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування покладені на Державну фіскальну службу України, а тому доводи позивача про протиправність дій Офісу ВПП ДФС щодо відмови в реєстрації розрахунку коригування №185 від 31.12.2017 є необґрунтованими.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.12.2018 відкрито провадження у справі, розгляд якої здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з таких підстав.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Автобансервіс" (, місцезнаходження: 08130, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика Кільцева, буд. 2) зареєстроване як юридична особа 26.04.2002 та як платник податків перебуває на обліку в Офісі великих платників податків ДФС, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 10.10.2018 №.

27 березня 2018 року Офісом великих платників податків ДФС проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "Автобансервіс".

За результатами проведеної перевірки відповідачем складено акт від 27.03.2018 №713/28-10-42-05/31982734 (далі - акт перевірки).

В ході проведеної перевірки контролюючим органом за результатами аналізу даних Єдиного реєстру податкових накладних встановлено порушення ТОВ "Автобансервіс" вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, що полягає у несвоєчасній реєстрації податкових накладних від 31.12.2015 №113, від 21.07.2016 №140, від 20.07.2016 №139, від 08.02.2017 №8, від 31.12.2017 №196 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На підставі висновків Акту перевірки та відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, Офісом великих платників податків ДФС прийнято податкове повідомлення-рішення від 12.04.2018 №, яким до позивача застосовано штраф на загальну суму 49031,56 грн.

Відповідно до розрахунку штрафу до вказаного податкового повідомлення-рішення, штрафні санкції у розмірі 49031,56 грн. були визначені у зв'язку з:

- затримкою реєстрації податкової накладної від 31.12.2015 №113 на 10 днів, - у розмірі 2885,00 грн.;

- затримкою реєстрації податкової накладної від 21.07.2016 №140 на 6 днів, - у розмірі 166,67 грн.;

- затримкою реєстрації податкової накладної від 20.07.2016 №139 на 7 днів, - у розмірі 166,67 грн.;

- затримкою реєстрації податкової накладної від 08.02.2017 №8 на 16 днів, - у розмірі 66,67 грн.;

- затримкою реєстрації податкової накладної від 31.12.2017 №196 на 3 дні, - у розмірі 45746,55 грн.

У позовній заяві позивач не заперечував щодо порушення ТОВ "Автобансервіс" строків для реєстрації податкових накладних від 31.12.2015 №113, від 21.07.2016 №140, від 20.07.2016 №139, від 08.02.2017 №8 та щодо обґрунтованості визначених податковим повідомленням-рішенням від 12.04.2018 № штрафних санкцій у розмірі 3285,01 грн. (2885,00 + 166,67 + 166,67 + 66,67).

Натомість з висновками контролюючого органу про несвоєчасність реєстрації податкової накладної від 31.12.2017 №196 позивач не погоджується, у зв'язку з чим звернувся до суду.

Таким чином, предметом спору є правомірність застосування до позивача штрафних санкцій у розмірі 45746,55 грн. у зв'язку з висновком контролюючого органу про порушення позивачем строків реєстрації податкової накладної від 31.12.2017 №196.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до п.п.14.1.60 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України) Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Підпунктом 201.10 пункту 201 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр) визначає Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин).

У пункті 2 Порядку №1246 визначено такі поняття, що податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації; розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) - електронний документ, який складається платником податку до податкової накладної відповідно до вимог Кодексу в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації; операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Операційний день триває з 0 до 23-ї години (п. 3 Порядку №1246).

Відповідно до п. 11 Порядку №1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Пунктом 12 Порядку №1246 передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов'язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу;

дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з п. 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Відповідно до п. 14 Порядку №1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття ( п. 15 Порядку №1246).

Так, відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Отже, законодавством визначено обов'язок платників податку здійснити реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 15-ти календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань.

Разом з тим, невиконання зазначеного обов'язку з вини платника є підставою для застосування до нього відповідних штрафних санкцій.

Як зазначає позивач та не заперечується відповідачем, ТОВ "Автобансервіс" зареєструвало податкову накладну №129 від 31.12.2017 у встановлені законодавством терміни. Однак, у вказаній податковій накладній було виявлено помилку.

Так, судом встановлено, що 31.12.2017 позивачем було складено розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017.

Отже, виходячи з вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, граничним терміном реєстрації розрахунку коригування №185 від 31.12.2017 є 15 січня 2018 року.

Як свідчать матеріали справи та встановлено судом під час розгляду справи, 15.01.2018 позивачем було відправлено на реєстрацію в Єдиний реєстр податкових накладних розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017.

Розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017 був доставлений до центрального рівня ДФС України 15.01.2018 в 15:34:20, що зафіксовано у квитанції №1 від 15.01.2018.

За результатами обробки, розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017 не був прийнятий.

При цьому, у графі "виявлені помилки" квитанції від 15.01.2018 №1, що надійшла за результатами обробки розрахунку коригування, контролюючий орган зазначив, що документ не може бути прийнятий - рядок 19, оскільки у графі "Причина коригування розрахунку коригування до податкової накладної у всіх рядках, які заповнюються у зв'язку із зміною номенклатури товарів/послуг,повинно зазначатися "Зміна номенклатури".

16.01.2018 позивачем повторно було відправлено на реєстрацію в Єдиний реєстр податкових накладних розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017 та в графі причина коригування вказано "Зміна номенклатури" як того вимагав контролюючий орган, який був доставлений до центрального рівня ДФС України 16.01.2018 в 15:04:22, що зафіксовано у квитанції №1 від 16.01.2018.

За результатами обробки, розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017 не був прийнятий.

При цьому, у графі "виявлені помилки" квитанції від 16.01.2018 №1, що надійшла за результатами обробки розрахунку коригування, контролюючий орган зазначив, що документ не може бути прийнятий, оскільки інформація, наведена в розрахунку коригування, не підтверджує наявність підстав, за якими платник зобов'язаний скласти розрахунок коригування.

17.01.2018 позивачем в третє було відправлено на реєстрацію в Єдиний реєстр податкових накладних розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017 та в графі причина коригування вказано "Зміна кількісних і вартісних показників", який був доставлений до центрального рівня ДФС України 17.01.2018 в 10:38:56, що зафіксовано у квитанції №1 від 17.01.2018.

За результатами обробки, розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017 не був прийнятий.

При цьому, у графі "виявлені помилки" квитанції від 17.01.2018 №1, що надійшла за результатами обробки розрахунку коригування, контролюючий орган зазначив, що документ не може бути прийнятий - рядок 19, оскільки у графі "Причина коригування розрахунку коригування до податкової накладної у всіх рядках, які заповнюються у зв'язку із зміною номенклатури товарів/послуг, повинно зазначатися "Зміна номенклатури".

17.01.2018 позивачем в четверте було відправлено на реєстрацію в Єдиний реєстр податкових накладних розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017 та в графі причина коригування вказано "Зміна кількісних і вартісних показників", який був доставлений до центрального рівня ДФС України 17.01.2018 в 19:12:34, що зафіксовано у квитанції №1 від 17.01.2018.

За результатами обробки, розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017 не був прийнятий.

При цьому, у графі "виявлені помилки" квитанції від 17.01.2018 №1, що надійшла за результатами обробки розрахунку коригування, контролюючий орган зазначив, що документ не може бути прийнятий - рядок 19, оскільки у графі "Причина коригування розрахунку коригування до податкової накладної у всіх рядках, які заповнюються у зв'язку із зміною номенклатури товарів/послуг, повинно зазначатися "Зміна номенклатури".

Так, згідно п. 21 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307, у разі здійснення коригування сум податкових зобов'язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов'язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної.

У разі складання розрахунку коригування з метою виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов'язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, у розрахунку коригування зазначаються виправлені дані.

Не допускається виправлення даних щодо дати складання податкової накладної та її порядкового номера.

Пунктом 201.10 ПК України визначено, що якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов'язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Отже, ТОВ "Автобансервіс" чотири рази намагалось зареєструвати розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017, однак кожен раз контролюючий орган відмовляв у такій реєстрації з різних причин.

Проте, як встановлено судом та не заперечується сторонами, вищезазначений розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017 не був зареєстрований в ЄРПН.

Позивач повідомив, що за результатами декількох спроб зареєструвати розрахунок коригування ТОВ "Автобансервіс" було змушене зареєструвати податкову накладну від 31.12.2017 №196 лише 18.01.2018, тобто з порушенням терміну.

Надаючи оцінку цим обставинам, суд зазначає, що на позивача відповідно до наведених вище вимог ПК України покладається своєчасне подання до ЄРПН податкових накладних для реєстрації.

Разом з тим, суд наголошує, що адміністратором ЄРПН є податковий орган - ДФС України, на який покладається забезпечення належної роботи цього реєстру. Як встановлено судом, позивач мав дійсні сертифікати, що не заперечується відповідачем, своєчасно поданий ним розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017 був доставлений до реєстру у визначений законом строк, що підтверджено дослідженими судом квитанціями. Подальші дії з указаним розрахунком коригування №185 від 31.12.2017 вже не залежали від волевиявлення та спрямованості дій позивача, оскільки цей розрахунок коригування вже перебував у сфері адміністрування податкового органу.

При цьому податковий орган не зміг пояснити дійсну причину не реєстрації вказаного розрахунку коригування. Це означає, що за наведених обставин вина позивача у не реєстрації податковим органом вказаного розрахунку коригування відсутня.

Наведені обставини свідчать про те, що підставою для неприйняття розрахунку коригування позивача в електронному вигляді та відмови в його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних послугували причини, які не залежали від позивача, а позивач, у свою чергу, вчинив усі необхідні дії щодо реєстрації вказаного документу в Реєстрі в термін до 15 днів.

Вирішуючи цей спір, судом встановлено, що позивач вчинив усі необхідні дії щодо реєстрації розрахунку коригування №185 від 31.12.2017 у термін до 15 днів в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, судом враховано, що ТОВ "Автобансервіс" чотири рази намагалось зареєструвати розрахунок коригування №185 від 31.12.2017 до податкової накладної №129 від 31.12.2017, однак кожен раз контролюючий орган відмовляв у такій реєстрації з різних причин.

Таким чином, несвоєчасна реєстрація податкової накладної від 31.12.2017 №196 відбулась у зв'язку з обставинами, що не залежали від волі позивача.

Суд зазначає, що можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених статтею 120-1 Податкового кодексу України, лише за наявності його вини.

Аналогічна правова позиція також викладена в постанові Верховного Суду від 30 січня 2018 року у справі №815/2745/17.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Судом під час розгляду справи не було встановлено вини позивача в несвоєчасній реєстрації податкової накладної від 31.12.2017 №196.

Крім того, при прийнятті рішення у даній справі судом враховано, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах "Беєлер проти Італії", "Онер'їлдіз проти Туреччини", "Megadat.com S.r.l. проти Молдови", "Москаль проти Польщі").

Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії", "Тошкуце та інші проти Румунії") і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах які зачіпають виборчі права (див. зазначені вище рішення у справах "Онер'їлдіз проти Туреччини", "Беєлер проти Італії").

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення "Москаль проти Польщі").

Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків (див. зазначене вище рішення у справі "Лелас проти Хорватії").

Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" та у справах "Ґаші проти Хорватії", "Трґо проти Хорватії").

Таким чином, оскільки затримка реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних виникла не з вини позивача, висновок контролюючого органу про застосування штрафних санкцій у розмірі 45746,55 грн. є неправомірним, адже ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу.

З урахуванням викладеного, податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС від 12.04.2018 № в частині застосування штрафних санкцій у сумі 45746,55 грн. є протиправним та підлягає скасуванню.

У той же час не підлягають задоволенню позовні вимоги в частині визнання протиправними дій Офісу великих платників податків ДФС щодо відмови в реєстрації розрахунку коригування №185 від 31.12.2017, оскільки ведення Єдиного реєстру податкових накладних здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, а саме ДФС України, на яку покладено обов'язок прийняття, реєстрації та обробки податкових накладних/розрахунків коригування, поданих в електронному вигляді платником податків.

Статтею 9 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено принцип законності, який вимагає, щоб органи державної влади та їх посадові особи діяли тільки на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частинами першою, другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання цих вимог відповідач як суб'єкт владних повноважень належних і достатніх доказів, які б повністю спростували доводи позивача, не надав.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про часткову обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню частково.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частиною третьою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, що містила одну вимогу немайнового характеру та одну вимоги майнового характеру на загальну суму 45746,55 грн.

Позивачем за подання адміністративного позову сплачено судовий збір у розмірі 3524,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 22.11.2018 №28765812. Доказів понесення інших витрат суду не надано.

Враховуючи те, що позов задоволено частково, виходячи з принципу пропорційності щодо розподілу судових витрат, частка судового збору, яка підлягає присудженню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача становить суму 1762,00 грн.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС від 12.04.2018 № в частині застосування штрафних санкцій у сумі 45746,55 грн. (сорок п'ять тисяч сімсот сорок шість грн. 55 коп.).

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Автобансервіс" () сплачений судовий збір у розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Офісу великих платників податків ДФС ().

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Балаклицький А. І.