Справа № 808/950/18
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2019 року (о 15 год. 00 хв.)Справа № 808/950/18 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Батрак І.В.,

за участю секретаря Стовбур А.Ю.,

представника позивача ОСОБА_1,

представників відповідача Ташевської Н.Д., Шалагінової М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_4

до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області

про визнання протиправними та скасування рішень

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_4 (далі - ФОП ОСОБА_4, позивач) звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області (далі - ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області, відповідач), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати Акт перевірки характеристик продукції від 30.01.2018 № 000013, складений відповідачем відносно позивача;

визнати протиправним та скасувати протокол від 16.02.2018 № 000022 про виявлені порушення вимог ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та ст. 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», складений відповідачем відносно позивача;

визнати протиправною та скасувати постанову відповідача про накладення штрафних санкцій від 16.02.2018 № 000019, якою до відповідача застосовано суму штрафу у розмірі 8 500,00 грн.;

визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 16.02.2018 № 000039, яким позивачу тимчасово заборонено надання продукції на ринку;

визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 16.02.2018 № 000040, яким позивача зобов'язано вжити заходи щодо приведення продукції, яка надається на ринку у відповідність із встановленими вимогами;

визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 16.02.2018 № 000041, яким позивача зобов'язано усунути формальну невідповідність продукції, що введена в обіг шляхом приведення її у відповідність до вимог Технічного регламенту безпечності іграшок.

На обґрунтування позовних вимог у позовній заяві посилається на приписи КАС України та зазначає, що відповідач діяв за межами та не у спосіб, встановлений чинним законодавством, оскільки не було з'ясовано особу, яка як фізична особа-підприємець фактично здійснювала закупівлю, реалізацію, дитячих іграшок, рішення та обмежувальні заходи прийняті до позивача, як не уповноваженої особи, оскільки позивач за адресою перевірки торгову діяльність не веде, таку діяльність веде зовсім інша особа, що підтверджується договорами оренди від 05.10.2017 та суборенди від 01.01.2018. Вважає також, що оскаржуваним рішенням відповідача порушено право позивача на повний, всебічний, об'єктивний, обґрунтований розгляд питання, а тому оскаржувані рішення відповідача є протиправними і просить суд скасувати їх.

Ухвалою судді від 24.04.2018 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначене на 24 травня 2018 року. Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.

10 травня 2018 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (№ 14536), у якому, зокрема, зазначає, що перевірка проводилась в присутності продавця, яка представилась ОСОБА_5 та підтвердила той факт, що вона працює саме у ФОП ОСОБА_4 Пояснює, що під час проведення планової перевірки спеціалістами органу державного нагляду було виявлено порушення - реалізація продукції дитяча іграшка червоного кольору, торгова марка «Angry Birds», країна походження Китай, виробник невідомий, дата виготовлення невідома, вартість 21,00 грн., на якій не нанесено Національний знак відповідності технічним регламентам, що зазначено у п. 1 акту перевірки характеристик продукції №000013, внаслідок чого було порушено вимоги «Технічного регламенту безпечності іграшок», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №515. Звертає увагу суду, що представник позивача стверджує, що позивач не здійснює господарську діяльність в магазині за адресою: АДРЕСА_3, про що свідчить договір оренди нерухомого майна, однак відповідач вважає, що конкретний вид доказів здійснення господарської діяльності з огляду на їх специфіку відноситься до внутрішнього документообігу позивача, ніде не реєструвався і не може бути достатнім доказом у справі, окрім того, відповідач вказані копії договорів відповідачем не отримано. Ні на момент перевірки, на момент розгляду матеріалів справи позивач не надав ніяких документів, підтверджуючих відсутність господарської діяльності позивача за вказаною адресою. Вказує, що під час перевірки продавець в телефонному режимі зв'язалась з представником позивача, який представився чоловіком ОСОБА_4, представник відділу ринкового нагляду детально роз'яснив суть перевірки, що підтверджується відеофіксацією. Наголошує, що при проведенні перевірки на вимогу органу державного ринкового нагляду позивач не надав документи на поставку, які дають змогу ідентифікувати суб'єкта господарювання, який поставив відповідну продукцію, що було зафіксовано в акті перевірки характеристик продукції, таким чином ФОП ОСОБА_4 вважається особою, яка ввела дитячу іграшку червоного кольору, торгова марка «Angry Birds», країна походження Китай, виробник невідомий, дата виготовлення невідома, вартість 21,00 грн., що свідчить про порушення відповідачем викладених вище норм законодавства та необхідність притягнення до відповідальності, а тому просить відмовити в задоволенні позову.

24 травня 2018 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив (вх. №16115), у якій додатково зауважує, що 01 січня 2018 року набрав чинності Закон України «Про державний бюджет України на 2018 рік», яким передбачено, серед іншого, й продовження у 2018 році дії мораторію на перевірку бізнесу. Незважаючи на це, а саме на відсутність до 22 лютого 2018 року, тобто відсутність на дату перевірки відповідачем позивача діючого нормативного акту, який би затвердив перелік контролюючих органів, на які поширюється мораторій, іншими словами, які мали право на проведення перевірки суб'єктів малого бізнесу, відсутність даних позивача в плані перевірок, відповідач в порушення вищезазначених норм здійснив перевірку позивача. Крім того, на думку позивача, в порушення ч. 11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» перевірка проводилась у відсутності позивача або уповноваженої ним особи.

Згідно з ухвалою суду від 24.05.2018 підготовче провадження відкладене на 20 червня 2018 року.

04 червня 2018 року представником відповідача надано до матеріалів справи заперечення на відповідь на відзив (вх №17193), у яких наголошує, що вимоги Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на заходи державного ринкового нагляду не розповсюджується. Що стосується планування перевірок пояснює, що перевірку позивача ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області проведено на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Законами України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Вказує, що секторальний план державного ринкового нагляду на 2018 рік затверджено Головою Держпродспоживслужби України 27 листопада 2017 року та опубліковано на офіційному сайті Держпродспоживслужби, де передбачено здійснення перевірок протягом року за найменуванням виду продукції: Електронні та електричні іграшки, іграшки, призначені для гри на воді, іграшки для дітей віком до 36 місяців, іграшки для дітей з масою тіла не більше 50 кг (самокати, велосипеди), розвивальні іграшки, іграшки для стимулювання активності (Технічний регламент безпечності іграшок, затверджений постановою КМУ від 11.07.2013 №515). Зауважує також, що надання матеріалів щодо працевлаштування ОСОБА_5 не доводить факту роботи виключно у ФОП ОСОБА_6 чи унеможливлює роботу за сумісництвом у позивача. Окрім того, відповідно до наданої місячної звітності про суми нарахованої заробітної плати сума нарахованої заробітної плати ОСОБА_5 складає 1 904,76 грн., а мінімальна заробітна плата становить 3 723,00 грн. у 2018 році. Таким чином, законність винесення відповідачем постанови підтверджено застосуванням належних норм матеріального права та витримкою всіх вимог норм процесуального права.

Відповідно до ухвали від 20.06.2018 провадження у справі зупинене за клопотанням представників сторін до 19 вересня 2018 року.

Ухвалою суду від 19.09.2018 вирішено продовжити процесуальний строк визначений ухвалою суду від 20.06.2018, до 16 жовтня 2018 року, а ухвалою суду від 16.10.2018 -продовжено до 20 листопада 2018 року.

20 листопада 2018 року провадження у справі поновлено.

Крім того, у той самий день вирішено продовжити строк підготовчого провадження та відкласти підготовче засідання на 17 грудня 2018 року.

17 грудня 2018 року представником позивача надано до матеріалів справи додаткові пояснення (вх. №41211) за результатами відтворення наданого відповідачем відео, у яких додатково вказує, що згідно з договором суборенди від 01.01.2018 користувачем торгової площі приміщень магазину за адресою: АДРЕСА_3 є ФОП ОСОБА_6, саме з нею має трудові відносини продавець, яка є на відео ОСОБА_5, трудовий договір якої з роботодавцем ОСОБА_6 наявний у матеріалах справи. Посилається на ч. 1 ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та підкреслює, що з оглянутого відео в підготовчому засіданні 20.11.2018, є очевидним, що направлення в матеріалах справи надруковано, але відомості про особу ФОП, стосовно якої проводилась перевірка внесені рукописним способом, в ході перевірки; направлення на перевірку не було пред'явлено особі, в присутності якої така перевірка проводилась; відсутні дії ФОП на допуск або не допуск до перевірки; перевірка проводилась у відсутності ФОП; на відео відсутні відомості, які би надали можливості ідентифікувати адресу та найменування об'єкту перевірки, особи, стосовно якої така перевірка була проведена, зокрема, на відео звучала адреса по АДРЕСА_1, де відсутні п'ятиповерхові будинки, які видно на відео, але об'єкт перевірки за іншою адресою; перевіряючі особи не назвали своє ПІБ, посади не оголосили наказ, направлення на перевірку, тикали продавцю якісь папери, зміст яких на відео не видно, тільки обкладинка документу. Ураховуючи вищезазначене, просить позовні вимоги задовольнити повністю.

17 грудня 2018 року судом закрите підготовче провадження у справі та призначене судове засідання на 24 січня 2019 року.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав у повному обсязі та надав пояснення в його обґрунтування, аналогічні викладеним у позовній заяві та додаткові усні пояснення. Просить адміністративний позов задовольнити та скасувати оскаржуване рішення відповідача.

Представники відповідача в судовому засіданні просять у задоволенні позову відмовити у повному обсязі, із підстав наведених у відзиві на позовну заяву та запереченнях на відповідь на відзив.

У даному судовому засіданні в якості свідка допитаний ОСОБА_7, який безпосередньо проводив перевірку позивача і надав пояснення стосовно обставин проведення перевірки 30 січня 2018 року за адресою: АДРЕСА_3.

На підставі статті 243 КАС України в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення (скорочене рішення) та оголошено про час виготовлення повного судового рішення.

Розглянувши та дослідивши надані документи, заслухавши пояснення представників сторін, судом встановлені наступні обставини.

ОСОБА_4 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) була зареєстрована як фізична особа-підприємець 21.08.2012, місце проживання: АДРЕСА_1, про що свідчить виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

Так, на підставі наказу від 26.01.2018 №13 за направленням №13 від 26.01.2018 посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області проведено плановий виїзний захід на предмет додержання вимог законодавства у сфері здійснення ринкового нагляду, перевірка характеристик продукції: дитячі іграшки/ мийні засоби для прання або чищення, які містять поверхнево-активні речовини/ електронне та електричне обладнання/ електричні лампи, за адресою: АДРЕСА_3, в термін дії з 30.01.2018 по 31.01.2018.

В ході здійснення перевірки позивачем виявлено наступне порушення: на продукції дитяча іграшка червоного кольору, торгова марка «Angry Birds», країна походження Китай, виробник невідомий, дата виготовлення невідома, вартість 21,00 грн., не нанесено Національний знак відповідності технічного регламенту, внаслідок чого було порушено вимоги «Технічного регламенту безпечності іграшок», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №515. На момент перевірки на вимогу органу ринкового нагляду суб'єктом господарювання не надані документи на поставку продукції, що дають змогу ідентифікувати суб'єкта господарювання, який поставив відповідну продукцію. Під час перевірки проводилась фото та відео фіксація продукції, яка перевірялась (копії фото долучені до матеріалів справи та були переглянуті судом в ході підготовчого засідання). Факт реалізації вказаної дитячої іграшки саме ФОП ОСОБА_4 підтверджено товарним чеком від 30.01.2018 магазин «Колібрі», який виписано продавцем, що також було зафіксовано на відеофіксації перевірки.

За результатами перевірки посадовою особою ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області складений акт перевірки характеристик продукції №000013 від 30.01.2018.

Від підпису акту перевірки продавець відмовилися, журнал реєстрації перевірок не надала, про що свідчить відповідна відмітка в акті, у зв'язку із чим вказаний акт разом із направленням на проведення перевірки 07.02.2018 направлений на адресу позивача. У вказаному листі позивачу запропоновано з'явитись до ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області 16 лютого 2018 року на 10 год. 00 хв. для розгляду матеріалів перевірки.

На підставі акту 16 лютого 2018 року складено протокол №000022 про виявлене порушення вимог ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та ст. 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», яке полягає у такому: встановлено, що ФОП ОСОБА_4 введено в обіг продукцію, а саме: дитяча іграшка червоного кольору, торгова марка «Angry Birds», країна походження Китай, виробник невідомий, дата виготовлення невідома, вартість 21,00 грн., що зазначена у п. 1 акту перевірки характеристик продукції від 30.01.2018 №000013, на якій не нанесено знак відповідності технічного регламенту, чим порушено п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та вимоги технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2013 №515.

Крім того, на підставі акту перевірки про виявлене порушення посадовою особою ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області винесено постанову про накладення штрафних санкцій № 000019 від 16.02.2018 у розмірі 8 500,00 грн., а також у той самий день винесено рішення №000039, №000040, №000041 про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів.

Указані постанова та рішення супровідним листом від 16.02.2018 №08.2-14/1034 направлені на адресу позивача поштою та вручені поштою йому особисто 26.02.2018, про що свідчить рекомендоване поштове повідомлення.

Листом б/н б/д позивачем на ім'я начальника ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області надано письмові пояснення, у яких повідомляв, що ОСОБА_4 ніякого відношення до дитячих іграшок не має, ніколи їх не закуповувала для продажу та ніколи не реалізовувала, на момент перевірки ні позивача, ні її представника в магазині не було, а також особисто бути присутнім 16.02.2018 на засіданні комісії не може за сімейними обставинами та пошуком адвоката для правової допомоги. Жодних підтверджуючих документів до листа позивачем не додано. Вказаний лист отримано відповідачем лише 19.02.2018, про що свідчить рекомендоване поштове повідомлення, а також вхідний номер та дата на його копії, яка долучена до матеріалів справи.

Вважаючи прийняті відповідачем рішення протиправними позивач звернувся до суду із даним позовом про їх скасування.

Проаналізувавши наявні матеріали та фактичні обставини справи, дослідивши і оцінивши надані докази в їх сукупності, заслухавши пояснення представників сторін, суд вважає, що позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Стосовно порушення відповідачем порядку проведення перевірки, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до статті 42 Конституції України держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів. Таким чином, контроль за якістю і безпечністю продукції гарантується державою, а право на безпечність та якість продукції є конституційним правом людини.

Відповідно до Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667 (далі - Положення №667), Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров'я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.

Основними завданнями Держпродспоживслужби, серед іншого, є здійснення ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності (підпункт 4 пункту 3 Положення №667).

Згідно із підпунктом 7 пункту 4 Положення №667 Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного ринкового нагляду: проводить перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирає зразки продукції та забезпечує проведення їх експертизи (випробування); приймає у випадках та порядку, визначених законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснює контроль стану виконання суб'єктами господарювання цих рішень; вживає у порядку, визначеному законом, заходів до притягнення до відповідальності осіб, винних у порушенні встановлених вимог.

За змістом пункту 7 цього ж Положення, Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлені Законом України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (далі - Закон №2735-VI).

Згідно зі статтею 1 цього Закону державний ринковий нагляд - це діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам. Вказаною статтею також визначено, що орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, що визначається відповідно до цього Закону.

Сфера відповідальності органу ринкового нагляду - перелік видів продукції, затверджений відповідно до цього Закону Кабінетом Міністрів України, щодо яких відповідний орган ринкового нагляду здійснює ринковий нагляд.

Згідно з Переліку видів продукції, щодо яких органи державного ринкового нагляду здійснюють державний ринковий нагляд, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2016 № 1069, Держпродспоживслужба здійснює державний ринковий нагляд за таким видом продукції, як іграшки щодо відповідності вимогам встановлених постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №515.

Метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам (частина перша статті 4 Закону №2735-VI).

З метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності: проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування);приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб'єктами господарювання цих рішень; вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог (пункти 4, 6, 11 частини 1 статті 11 Закону №2735-VI).

Приписами часини першої статті 15 Закону №2735-VI визначено, що посадові особи, які здійснюють ринковий нагляд, мають право, зокрема, проводити у випадках і порядку, визначених цим Законом, документальні перевірки та обстеження зразків продукції, відбирати зразки продукції і забезпечувати проведення їх експертизи (випробування);безперешкодно відвідувати, за умови пред'явлення службового посвідчення та посвідчення (направлення) на проведення перевірки, у будь-який час протягом часу роботи об'єкта; складати акти перевірок та застосовувати в установленому законом порядку штрафні санкції до суб'єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» та встановлених вимог; складати на основі актів перевірок протоколи про адміністративні правопорушення у сфері здійснення ринкового нагляду та розглядати справи про відповідні адміністративні правопорушення згідно із законом України.

Відповідно до частини першої, другої статті 20 Закону №2735-VI ринковий нагляд здійснюється відповідно до секторальних планів ринкового нагляду, які щорічно затверджуються органами ринкового нагляду відповідно до сфер їх відповідальності. Секторальний план ринкового нагляду охоплює види продукції відповідно до сфер відповідальності органів ринкового нагляду та визначає належність цих видів продукції до певного ступеня ризику.

Секторальні плани ринкового нагляду та зміни до них не пізніше трьох робочих днів з дня їх затвердження оприлюднюються шляхом опублікування у друкованому засобі масової інформації відповідного органу ринкового нагляду (у разі його відсутності - у друкованому засобі масової інформації, визначеному цим органом) та шляхом розміщення на офіційному веб-сайті відповідного органу ринкового нагляду, а в разі потреби - також в інший спосіб (частина 9 статті 20 Закону №2735-VI).

Секторальний план державного ринкового нагляду на 2018 рік затверджено Головою Держпродспоживслужби України 27 листопада 2017 року та опубліковано на офіційному сайті Держпродспоживслужби, де передбачено здійснення перевірок протягом року за найменуванням виду продукції: Електронні та електричні іграшки, іграшки, призначені для гри на воді, іграшки для дітей віком до 36 місяців, іграшки для дітей з масою тіла не більше 50 кг (самокати, велосипеди), розвивальні іграшки, іграшки для стимулювання активності (Технічний регламент безпечності іграшок, затверджений постановою КМУ від 11.07.2013 №515).

Статтею 22 Закону №2735-VI передбачено такі заходи ринкового нагляду: перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

Порядок проведення перевірок характеристик продукції встановлений статтею 23 Закону №2735-VI. Частиною 1 цієї статті визначено, що під час перевірок характеристик продукції проводяться документальні перевірки, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, а за наявності підстав вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, - відбір та експертиза (випробування) зразків продукції.

Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції. Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції (частина 3 статті 23 Закону №2735-VI).

Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та посвідчень (направлень) на проведення перевірки, що видаються та оформляються відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Перевірка характеристик продукції може бути невиїзною (за місцезнаходженням органу ринкового нагляду) або виїзною. У разі потреби органи ринкового нагляду для перевірки характеристик продукції можуть поєднувати невиїзні та виїзні перевірки (частина п'ята, шоста статті 23 Закону №2735-VI).

За результатами перевірки характеристик продукції посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, складає акт відповідно до вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (частина сімнадцята статті 23 Закону №2735-VI).

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 24 Закону №2735-VI органи ринкового нагляду проводять перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів: планові - згідно із секторальними планами ринкового нагляду.

Під час проведення перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів на підставах, визначених пунктом 1 частини 1 цієї статті: 1) на початковому етапі перевірки об'єктами перевірки є: а) наявність на продукції знака відповідності технічним регламентам (у тому числі ідентифікаційного номера призначеного органу з оцінки відповідності), якщо його нанесення на продукцію передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, та додержання правил застосування і нанесення знака відповідності технічним регламентам; б) наявність супровідної документації, яка має додаватися до відповідної продукції (зокрема інструкція з користування продукцією), етикетки, маркування, інших позначок, якщо це встановлено технічними регламентами, та їх відповідність встановленим вимогам; в) наявність декларації про відповідність, якщо згідно з технічним регламентом на відповідний вид продукції продукція при її розповсюдженні має супроводжуватися такою декларацією.

Суб'єкти господарювання за порушення цього Закону несуть згідно з законами України цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність (частина перша статті 44 Закону №2735-VI).

До особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, застосовуються штрафні санкції у разі введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону), у тому числі нанесення знака відповідності технічним регламентам на продукцію, що не відповідає вимогам технічних регламентів, - у розмірі від п'ятисот до тисячі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на особу вже було накладено штраф, - у розмірі від тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (пункт 2 частини друга статті 44 Закону №2735-VI).

Відповідно до абзацу 3 частини п'ятої статті 44 Закону №2735-VI про вчинення порушень, зазначених у цій статті, посадовими особами органів ринкового нагляду, що виявили правопорушення, складається протокол, який разом із поясненнями керівника, іншої відповідальної посадової особи та документами, що стосуються справи, передається посадовим особам, уповноваженим розглядати такі справи.

Рішення керівника чи заступника керівника органу ринкового нагляду про накладення штрафу оформляється постановою. Суб'єкт господарювання має сплатити штраф у п'ятнадцятиденний строк з дня отримання постанови про його накладення (абзац 5, 6 частини п'ятої статті 44 Закону №2735-VI).

Згідно з приписами статті 2 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»(в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин; далі - Закон №1728-VIII) встановлено до 31 грудня 2018 року мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Частиною 6 статті 2 цього ж Закону встановлено, що дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час проведення заходів нагляду (контролю) органом державного регулювання діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг, органом, що здійснює державне регулювання ринку цінних паперів, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, та його територіальними органами, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, державну політику у сфері державної митної справи, та його територіальними органами, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальними органами, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері безпеки використання ядерної енергії, та його територіальними органами, Державною службою України з питань праці та її територіальними органами, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільної авіації та використання повітряного простору України та є уповноваженим органом з питань цивільної авіації, органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної політики щодо здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів, Національною радою України з питань телебачення і радіомовлення, Національним банком України, Антимонопольним комітетом України.

Таким чином, суд приходить до висновку, що законодавцем було закладено норму щодо включення певних органів до кола суб'єктів, на яких не розповсюджується мораторій, саме з метою захисту конституційних прав громадян.

Судом встановлено, що ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області є територіальним органом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба), що є центральним органом виконавчої влади, який, зокрема, реалізує державну політику у сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, та державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів.

В свою чергу, з вищевикладених норм вбачається, що дія Закону №1728-VIII не поширюється на відносини, що виникають під час проведення заходів нагляду (контролю) центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, та його територіальними органами.

Слід зазначити, що положення статті 6 Закону №1728-VIII предмет свого застосування не ставить в залежність від виду нагляду, а визначає органи, які під час проведення заходів нагляду не підпадають під дію мораторію, одним з яких є відповідач.

В свою чергу, зі змістовної оцінки нормативно-правових актів, що регулюють спірні відносини, розуміючи волю законодавця на захист конституційних прав споживачів при введенні мораторію, суд приходить до висновку про розповсюдження на спірні правовідносини статті 6 Закону №1728-VIII.

Таким чином, суд вважає помилковими доводи позивача щодо того, що на час перевірки діяв мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, оскільки такі твердження спростовуються вищенаведеними приписами чинного законодавства.

Ураховуючи, що державний ринковий нагляд та державний нагляд (контроль) є різними за своєю суттю заходами, а відтак положення Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не регулюють, в повній мірі, відносини, які пов'язані з здійсненням державного ринкового нагляду.

Враховуючи вищезазначене, спеціальним Законом, тобто - Законом №2735-VI, яким регламентується проведення перевірок характеристик продукції не передбачено повідомлення суб'єкта господарювання про проведення у нього планової перевірки.

Суд критично ставиться до посилання представника позивача на порушення відповідачем частини одинадцятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а саме перевірка проводилась у відсутності позивача або уповноваженої ним особи, оскільки продавець магазину, яка представилася ОСОБА_5, була присутня при проведенні перевірки, були належним чином ознайомлені з підставою проведення планового виїзного заходу з наданням копії направлення на проведення заходу державного нагляду, в телефонному режимі зв'язались саме з ФОП ОСОБА_4, проте на телефонний дзвінок відповів чоловік позивача, якому перевіряючий повідомив про підстави проведення перевірки, порушення виявлені в ході перевірки, а також дату час та місце розгляду матеріалів, про що свідчить відеофіксація перевірки, яка оглянута судом у судовому засіданні 20.11.2018.

Надання матеріалів щодо працевлаштування ОСОБА_5, на думку суду, беззаперечно не доводить факту роботи виключно у ФОП ОСОБА_6 чи унеможливлює роботу за сумісництвом у позивача, оскільки відповідно до наданої місячної звітності про суми нарахованої заробітної плати сума нарахованої заробітної плати ОСОБА_5 складає 1 904,76 грн., при цьому, мінімальна заробітна плата становить 3 723,00 грн. у 2018 році.

Щодо вимоги позивача про скасування Акту перевірки характеристик продукції суд додатково наголошує, що Акт не є рішенням суб'єкта владних повноважень та не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для осіб, діяльність яких перевірялась. Акт є носієм інформації про виявлені посадовими особами суб'єкту владних повноважень порушення вимог законодавства суб'єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення, а тому оцінка акта, в тому числі оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладання у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Стосовно правомірності оскаржуваного рішення про накладення штрафних санкцій суд зазначає наступне.

Пунктом 44 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №515, встановлено, що іграшки повинні надаватися на ринку з нанесеним в установленому порядку національним знаком відповідності.

Згідно із п. 51 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №515, зображення національного знака відповідності виконується відповідно до опису, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.11.2001 № 1599 «Про затвердження опису та правил застосування національного знака відповідності».

В ході перевірки, відповідачем встановлено, що на продукції дитяча іграшка червоного кольору, торгова марка «Angry Birds», країна походження Китай, виробник невідомий, дата виготовлення невідома, вартість 21,00 грн., не нанесено Національний знак відповідності технічного регламенту, внаслідок чого було порушено вимоги «Технічного регламенту безпечності іграшок», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №515. Зазначена обставина не заперечувалась позивачем.

Відповідно до пункту 2 частини третьої 44 Закону №2735-VI до розповсюджувача застосовуються штрафні санкції у разі розповсюдження продукції, щодо якої неналежне застосовано знак відповідності технічним регламентам (крім нанесення знаку відповідності технічним регламентам на продукцію, що не відповідає вимогам технічних регламентів), - у розмірі від сімдесяти п'яти до ста п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на особу вже було накладено штраф, - у розмірі від ста до двохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до частини п'ятої статті 8 Закону №2735-VI суб'єкти господарювання зобов'язані надавати на вимогу органів ринкового нагляду документацію, що дає змогу ідентифікувати: 1) будь-який суб'єкт господарювання, який поставив їм відповідну продукцію; 2) будь-який суб'єкт господарювання, якому вони поставили відповідну продукцію.

Як передбачено частини шостої статті 8 Закону №2735-VI суб'єкти господарювання зобов'язані зберігати документацію, визначену в частині п'ятій цієї статті, протягом строку, встановленого відповідним технічним регламентом, а якщо такий строк технічним регламентом не встановлено: 1) виробник - протягом десяти років з дня введення ним відповідної продукції в обіг; 2) уповноважений представник, імпортер або розповсюджувач - протягом десяти років з дня одержання ним відповідної продукції.

Згідно з частиною сьомою статті 8 Закону №2735-VI у разі якщо виробник продукції не може бути ідентифікований органом ринкового нагляду, для цілей цього Закону особою, що ввела таку продукцію в обіг, вважається кожен суб'єкт господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції, який протягом узгодженого з органом ринкового нагляду строку (терміну) не надав документацію, що дає змогу встановити найменування та місцезнаходження виробника або особи, яка поставила суб'єкту господарювання цю продукцію.

У частині першій статті 15 Закону №2735-VI зазначено, що посадові особи, які здійснюють ринковий нагляд, мають право, зокрема: 1) проводити у випадках і порядку, визначених цим Законом, документальні перевірки та обстеження зразків продукції, відбирати зразки продукції і забезпечувати проведення їх експертизи (випробування); 3) вимагати від суб'єктів господарювання надання документів і матеріалів, необхідних для здійснення ринкового нагляду, одержувати копії таких документів і матеріалів. У разі якщо оригінали таких документів і матеріалів складені іншою мовою, ніж мова діловодства та документації державних органів, на вимогу органів ринкового нагляду суб'єкти господарювання зобов'язані за власний рахунок забезпечити їх переклад мовою діловодства та документації державних органів в обсязі, необхідному для здійснення ринкового нагляду; 4) вимагати від посадових осіб суб'єктів господарювання та фізичних осіб - підприємців надання у погоджений з ними строк усних чи письмових пояснень з питань, що виникають під час проведення перевірок і вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 5) складати акти перевірок та застосовувати в установленому законом порядку штрафні санкції до суб'єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» та встановлених вимог.

Отже, вимога відповідача надати документи про придбання дитячої іграшки (червоного кольору, торгова марка «Angry Birds», країна походження Китай, виробник невідомий, дата виготовлення невідома, вартість 21,00 грн.,) під час перевірки не суперечить приписам статті 15 Закону №2735-VI.

Суд зауважує, що за приписами статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Щодо наданих до матеріалів справи договорів оренди та суборенди, суд наголошує, що вказані договори не може бути достатніми доказами у справі та не виключають здійснення позивачем господарської діяльності за адресою перевірки: АДРЕСА_3, окрім того, ані на момент проведення перевірки, ані на момент розгляду матеріалів справи позивач не надав ніяких документів, підтверджуючих відсутність господарської діяльності позивача за вказаною адресою та не наголошував на вказаних обставинах, хоча про дату розгляду матеріалів був завчасно повідомлений.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що перевірка проводилась в присутності продавця, яка представилась ОСОБА_5 та підтвердила той факт, що вона працює саме у ФОП ОСОБА_4 Факт реалізації вказаної дитячої іграшки саме ФОП ОСОБА_4 підтверджено товарним чеком від 30.01.2018 магазин «Колібрі», який виписано продавцем, що також було зафіксовано на відеофіксації перевірки.

Таким чином, в ході судового розгляду позивачем не спростовано, що він є розповсюджувачем продукції, під час перевірки було встановлено, що ним розповсюджено продукцію, щодо якої неналежне застосовано знак відповідності технічним регламентам, а тому постанова про накладення штрафних санкцій та рішення про вжиття обмежувальних заходів є правомірними, обґрунтованими, а тому не підлягають скасуванню, що доводами позовної заяви та матеріалами справи не спростовується.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності..

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб'єкт владних повноважень, діяв у межах повноважень, наданих йому законодавством та довів правомірність прийнятих рішень, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судовий збір не підлягає відшкодуванню, оскільки в задоволенні позову було відмовлено.

Керуючись ст. ст. 9, 137, 139, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області (69002, м. Запоріжжя, вул. Гоголя, буд. 105-А, ) про визнання протиправними та скасування рішень відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення виготовлений 04.02.2019.

Суддя І.В. Батрак