Справа № 710/1354/18
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2019-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 710/1354/18 Суддя (судді) першої інстанції: Побережна Н.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді: Собківа Я.М.,

суддів: Ісаєнко Ю.А., Файдюка В.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області від 26 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Державного інспектора у сфері контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Гордашевського Василя Івановича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 26.07.2018 року №288-ДК/0366 По/08/01-18,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до Шполянського районного суду Черкаської області з позовом до Державного інспектора у сфері контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Гордашевського Василя Івановича, в якому просив поновити строк оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення від 26.07.2018 року №288-ДК/0366 По/08/01-18, скасувати дану постанову та закрити справу про адміністративне правопорушення.

В своїх доводах позивач посилається на те, що Акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об'єктом - земельної ділянки від 20.07.2018 №288-ДК/584/АП/09/01/-18 (далі - Акт перевірки) містить інформацію про проведення вказаної перевірки у присутності, зокрема представника ТОВ «ІІІпола-Агро-Індустрі» (далі - Товариство) Кравченко Мирослави Оліверівни, у той час як ані Товариством, ані позивачем, як генеральним директором Товариства, не видавалися доручення та/або довіреності на представництво інтересів Товариства під час здійснення такої перевірки.

До Акту перевірки, за твердженням позивача, не долучено жодного факту, документу або іншого доказу, що свідчило б про факт використання вказаної земельної ділянки та/або про причетність до використання земельної ділянки Товариства. Незважаючи на ту обставину, що Товариство не було повідомлено про проведення будь-яких заходів, не було запрошено для здійснення перевірки та/або обстеження, в Акті обстеження відповідачем вказано інформацію про вручення, де зазначено, що вказаний документ було надіслано поштою 27.07.2018, при цьому копію Акту обстеження Товариство не отримувало, жодних документів на підтвердження факту направлення копій документів на адресу Товариства, матеріали справи не містять. Крім того, позивач зазначає, що протокол про адміністративне правопорушення №281 ДК/0388 П/07/01/-18 було складено 26.07.2018, тобто у день винесення оскаржуваної постанови (у день розгляду справи про адміністративні правопорушення), без участі позивача та без попереднього повідомлення. Вказане, на думку позивача, обмежує його конституційні права, у тому числі передбачені статтею 268 КУпАП.

Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області від 26 листопада 2018 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без розгляду.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області від 26 листопада 2018 року та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення не повно досліджено обставини, що мають значення для справи та не правильно застосовано норми процесуального права.

Згідно із ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Сторони були належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, проте у судове засідання не з'явилися. За таких обставин колегія суддів, керуючись п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Частиною 4 статті 229 КАС України встановлено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про існування об'єктивних та поважних причин, які зумовили несвоєчасне звернення позивача з даним позовом до суду.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із ч.2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 цієї статті передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Дослідженням матеріалів справи колегією суддів встановлено, що з даним позовом позивач звернувся 22 жовтня 2018 року, що підтверджується відповідною відміткою суду першої інстанції (а.с. 1).

В своєму позові позивач просив скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 26.07.2018 року №288-ДК/0366 По/08/01-18, винесену Державним інспектором у сфері контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Гордашевським В.І., за якою позивача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 53-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) гривень. Крім того, позивач просив закрити справу про адміністративне правопорушення та поновити строк на оскарження вищевказаної постанови.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно із статтею 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Колегія суддів також зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників процесу та своєчасного виконання ними передбачених процесуальним законом певних процесуальних дій. Інститут строків у судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, правовий припис «в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом» означає, що позов має подаватись лише в тих межах часу, які встановлені законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, що розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків необхідне для досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Законодавцем чітко визначено, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності законодавством встановлено спеціальний 10-денний строк, який обчислюється з дня вручення постанови. При цьому, слід ураховувати, що пропуск цього строку не є безумовною підставою для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки, за наявності поважних причин його пропуску, такий строк може бути поновлено.

При цьому, необхідною умовою для поновлення строку на звернення до суду є поважність причин його пропуску.

Як уже зазначалося, з даним позовом позивач звернувся 22.10.2018, в якому зокрема просив скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 26.07.2018 року №288-ДК/0366 По/08/01-18. За твердженням позивача, про наявність зазначеної постанови та інших документів по справі він дізнався 19.10.2018 з моменту надходження телефонного дзвінка про здійснення перевірки виконання припису. При цьому, позивач зазначає, що у визначеному законом порядку не повідомлявся про проведення перевірки та складання відповідачем будь-яких процесуальних документів, які б стосувалися оскаржуваної постанови по справі про адміністративне правопорушення.

З цих підстав, позивач просив поновити пропущений ним строк звернення до адміністративного суду з даним позовом, посилаючись на наявність поважних причин його пропуску.

Проте, як було вірно зазначено судом першої інстанції, зазначені позивачем обставини не свідчать про поважність причин пропуску ним строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав, свобод та інтересів, оскільки в матеріалах справи міститься копія фіскального чеку від 27.07.2018 № 581, який підтверджує факт відправлення відповідачем рекомендованого листа на адресу ОСОБА_2: АДРЕСА_1 та копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення від 27.07.2018, яка також підтверджує факт отримання ОСОБА_2 оскаржуваної постанови саме 04.08.2018.

У зв'язку з цим, аналізуючи обставини даної справи та оцінюючи зібрані у справі докази, колегія суддів приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення даного позову без розгляду з підстав ст. 123 КАС України.

Отже, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених в ухвалі Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 листопада 2018 року та не можуть бути підставою для її скасування.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права. У зв'язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 312, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області від 26 листопада 2018 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Собків Я.М.

Суддя Ісаєнко Ю.А.

Суддя Файдюк В.В.