Справа № 522/22836/18     
Суддя: Балан Я. В.
Дата ухвалення: 2019-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 лютого 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Балан Я.В., вивчивши матеріали адміністративної справи №522/22836/18, за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області, про визнання протиправною бездіяльність, скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 02 січня 2019 року, адміністративна справа №522/22836/18, за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області, про: визнання протиправною бездіяльність Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області, щодо звернення ОСОБА_1 за статусом біженця та особою, яка потребує додаткового захисту; визнання протиправним та скасування рішення головного управління Державної міграційної служби в Одеській області №134 від 22.05.2018 року про примусове повернення ОСОБА_1 в країну походження; зобов'язання Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області розглянути заяву ОСОБА_1 про отримання статусу біженця та оформити щодо нього документи для вирішення питання щодо визнання його біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту - передано за підсудністю до Одеського окружного адміністративного суду.

01 лютого 2019 року вказана адміністративна справа надійшла до Одеського окружного адміністративного суду та за результатом автоматизованого розподілу справ між суддями, передана для розгляду судді Балан Я.В.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України, суд після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши позовну заяву, суд дійшов висновку, що вона належить до залишення без руху з наступних підстав.

Згідно з ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб'єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб'єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Вказані вимоги позивачем при поданні позову не виконані.

В порушення п.5 ч.5 ст.160 КАС України позивач в позовній заяві виклав обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, однак не зазначив докази, що підтверджують вказані обставини.

В порушення п.8 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), та не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Статтею 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3)визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень;

В порушення п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, позивачем не чітко зазначено зміст позовних вимог, оскільки, позивач просить «…визнати протиправною бездіяльність… щодо звернення за статусом біженця…».

Крім того, однією із позовних вимог є визнання протиправним та скасування рішення Головного управління Державної міграційної служби в Одеській області №134 від 22.05.2018 року про примусове повернення ОСОБА_1 в країну походження.

Суд наголошує, що ч.1 ст.20 КАС України визначено, що місцевим судам, як адміністративним судам, підсудні адміністративні справи пов'язані з примусовим поверненням в країну походження або третю країну іноземців та осіб без громадянства; примусового видворення іноземців та осіб без громадянства за межу України.

Вищевказана категорія справ не відноситься до предметної юрисдикції Одеського окружного адміністративного суду.

Відповідно до ч.2 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно з ч.ч.4-5 ст.94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством, а саме національним стандартом України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації". Зокрема, згідно з пунктом 5.27 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 р. № 55, відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту "підпис". Така відмітка проставляється на кожному аркуші засвідченої копії документа.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення зазначених норм, позивач до позовної заяви не надав належним чином засвідчених копій доказів, що приєднуються до позовної заяви.

Крім того, в порушення п.11 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві не зазначено власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Положення вказаної норми кореспондуються з положеннями ч.6 ст.161 КАС України, відповідно до яких у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що ОСОБА_1 до позовної заяви було надано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду, обґрунтована тим, що позивач не володіє українською мовою та не знайомий з законодавством України. Наголошує, що через протиправні дії та бездіяльність Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області, 22.05.2018 року, щодо нього було прийнято судове рішення про поміщення його до пункту тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства. Як зазначає позивач, під час перебування у центрі позивач суттєво обмежений у своїх контактах з зовнішнім світом, ніякої правової допомоги не отримував та не мав змоги звернутися до суду за захистом своїх порушених прав. На думку позивача, дані підстави є поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Суд критично ставиться до обґрунтування пропуску звернення до адміністративного суду позивачем, оскільки, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №1110 від 17 липня 2003 року, «Про затвердження Типового положення про пункт тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства, які незаконно перебувають в Україні», основними завданнями пункту тимчасового перебування є сприяння іноземцям та особам без громадянства в установленні контактів з родичами, земляками, міжнародними та громадськими організаціями. Іноземці та особи без громадянства, які утримуються в пункті тимчасового перебування, можуть зустрічатися з правозахисниками, адвокатами, представниками дипломатичних представництв або консульських установ країни походження чи країни попереднього постійного проживання, міжнародних та правозахисних організацій. Позивач мав можливість звернутися за правовою допомогою до закінчення процесуального строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За наведених обставин слід запропонувати позивачу протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали, усунути вказані вище недоліки позовної заяви шляхом подання до суду: належним чином оформленого позову, відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України, із викладом позовних вимог у відповідності до ст.5 КАС України; його копій та копій документів відповідно до кількості учасників справи, наданням відповідних належних, засвідчених належним чином доказів по справі та власного письмового підтвердження позивача, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням причин його пропуску та доказів на підтвердження їх поважності.

Суд вважає за доцільне також зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду, та направлення необхідних документів засобами поштового зв'язку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення адміністративного позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд відповідними засобами зв'язку (телефон, факс, електрона пошта, тощо) про надіслання матеріалів до суду, оскільки згідно з п.1 та п.2 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013 року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв'язку (без урахування вихідних днів об'єктів поштового зв'язку): 1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об'єкті поштового зв'язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Керуючись ст.ст.2, 79, 94, 132, 133, 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області (65045, м. Одеса, вул. Преображенська 44, ), про визнання протиправною бездіяльність Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області, щодо звернення ОСОБА_1 за статусом біженця та особою, яка потребує додаткового захисту; визнання протиправним та скасування рішення головного управління Державної міграційної служби в Одеській області №134 від 22.05.2018 року про примусове повернення ОСОБА_1 в країну походження; зобов'язання Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області розглянути заяву ОСОБА_1 про отримання статусу біженця та оформити щодо нього документи для вирішення питання щодо визнання його біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем. В іншому випадку позов буде повернутий позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею в порядку ст. 256 КАС України та відповідно до ст.294 КАС України оскарженню не підлягає.

Суддя Балан Я.В.