Справа № 712/7525/18
Суддя: Пироженко (С.А.) С. А.
Дата ухвалення: 2019-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/712/4/19
Справа № 712/7525/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2019 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді ПИРОЖЕНКО С.А.

при секретарі ТІТОВА О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1) до ОСОБА_2 інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 (адреса: м. Черкаси, вул. Небесної Сотні 31/1), Державної архітектурно-будівельної інспекції України (адреса: м. Київ, бул. ОСОБА_4 26), третя особа: Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області (адреса: м. Черкаси, вул. Небесної Сотні 31/1) про визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача про визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, посилаючись на те, що постановою головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 № 47 від 10 квітня 2017 року його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 18842 КпАП України та накладено штраф у розмірі 6 800 грн.

Постановою встановлено, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючий в ІНФОРМАЦІЯ_3 (Фрунзе)АДРЕСА_1, посада - інженер з технічного нагляду за будівництвом, паспорт серія НС № 030850, виданий Придніпровським РВ УВМС України в Черкаській області 15.02.1996 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків № НОМЕР_1.

Технічний нагляд ОСОБА_1 на перевірку не зявивися. За телефоном прийняти участь у перевірці та скаладнні матеріалів відмовився, чим порушим пп.6 п.5 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затвердженого Постановою КМУ від 11.07.2007 № 903 «Про авторський і технічний нагляд під час будівництва обєкта архітектури, п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.11, п. 14 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

На підставі поданих документів і матеріалів та заслухавши осіб, які брали участь у розгляді справи: ОСОБА_1 на перевірку не зявився, про дату та час розгляду справи повідомлений рекомендованим листом від 28.03.2017 № 582, заперечення та зауваження не надано».

Проте, відповідач не повідомив позивача про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, здійснив розгляд справи за його відсутності, та не надіслав йому її копії. Оскільки про існування оскаржуваної постанови йому стало відомо лише після ознайомлення 19 червня 2018 року з матеріалами виконавчого провадження.

Вважає, що оскаржувана постанова є незаконною та винесена з порушенням норм матеріального і процесуального права, а тому просить визнати її незаконною та скасувати, а також поновити строк на її оскарження.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 інспектор будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 до судового засідання не зявилася, причини неявки суду не відомі, про день та час розгляду справ був повідомлений належним чином.

Представник відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України до судового засідання не зявився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Крім того, подав відзив на адміністративний позов, в якому позовні вимоги не визнав та просив відмовити у задоволенні позову.

Представник третьої особи до судового засідання не зявився, причини неявки суду не відомі, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином.

Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що постановою головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 № 47 від 10 квітня 2017 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 18842 КпАП України та накладено штраф у розмірі 6 800 грн.

В постанові зазначено, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючий в ІНФОРМАЦІЯ_3 (Фрунзе)АДРЕСА_1, посада - інженер з технічного нагляду за будівництвом, паспорт серія НС № 030850, виданий Придніпровським РВ УВМС України в Черкаській області 15.02.1996 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків № НОМЕР_1.

Технічний нагляд ОСОБА_1 на перевірку не зявивися. За телефоном прийняти участь у перевірці та скаладнні матеріалів відмовився, чим порушим пп.6 п.5 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затвердженого Постановою КМУ від 11.07.2007 № 903 «Про авторський і технічний нагляд під час будівництва обєкта архітектури, п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.11, п. 14 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

На підставі поданих документів і матеріалів та заслухавши осіб, які брали участь у розгляді справи: ОСОБА_1 на перевірку не зявився, про дату та час розгляду справи повідомлений рекомендованим листом від 28.03.2017 № 582, заперечення та зауваження не надано».

Відповідно до ст. 251 КпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 280 КпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 268 ч.1 КпАП України передбачені права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (Положення частини першої статті 268, за яким обмежується право на вільний вибір особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, як захисника своїх прав, крім адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи втратили чинність як такі, що є неконституційними на підставі Рішення Конституційного Суду N 13-рп/2000 ( v013p710-00 ) від 16.11.2000 року), де вказано, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до п. 11 постанови КМУ № 553 від 23.05.2011 року визначено права посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а саме: 1) безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно- будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності. щодо оплати праці, руху коштів та інші, не повязані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 9) вимагати у випадках, передбачених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи не повязані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

В своєму відзиві представник відповідача зазначив, що ОСОБА_2 інспектором будівельного нагляду ОСОБА_3, головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_5 відповідно до ст. 41 Закону України «про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженим постановою КМУ від 23.05.2011 № 553, на підставі направлення від 13 березня 2017 року № 77, наказу Держархбудінспекції від 26.12.2016 № 1012 проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на обєкт будівництва «Будівництво житлового будинку з господарськими будівлями, спорудами та гостьовим будинком по вул. Дзержинського 12 в смт Стеблів Корсунь-Шевченківського району Черкаської області.

Згідно Декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої в Управлінні Держархбудінспекції у Черкаській області від 26.01.2016 року № ЧК 11 замовником будівництва є ОСОБА_6.

Особа, що здійснює технічний нагляд за будівництвом ОСОБА_1 Проектною організацією згідно Декларації виступає ПП «Динамічний інвестиційний проект» Підрядною організацією виступає ТОВ «Райкомунсільгосп».

Замовник ОСОБА_6, Проектна організація ПП «Динамічний інвестиційний проект», підрядна організація ТОВ «Райкомунсільгосп» не зявилися на перевірку, відповідну документацію на перевірку не надали. Вищезазначене є підставою вважати недопущенням посадових осіб для здійснення інспекційних заходів, що є порушенням п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 11, п. 14 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Технічний нагляд ОСОБА_1 на перевірку не зявився, чим порушив пп.6 п. 5. Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затвердженого Постановою КМУ від 11 липня 2007 року № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва обєкта архітектури», п. 1 ч.4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 11, п. 14 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Представник відповідача у відзивів вказав на те, що позивач був повідомлений про проведення планового заходу.

Однак, позивачем в судовому засіданні повністю заперечується факт перебування у будь-яких трудових відносинах з замовником будівництва чи іншими організаціями, які здійснювали будівництво обєкта - житлового будинку з господарськими будівлями, спорудами та гостьовим будинком по вул. Дзержинського 12 в смт Стеблів Корсунь-Шевченківського району Черкаської області, даних осіб не знає, та ніякого технічного нагляду не здійснював. Про притягнення до відповідальності дізнався, коли отримав пенсію у меншому розмірі.

Представником відповідача на підтвердження зазначених фактів жодних належних доказів не надано.

Відповідно до п.6 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Підпунктом 5 п. 12 Порядку № 553 передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю зобовязані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки субєкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового звязку або вручати особисто під розписку керівнику субєкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Згідно п.9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Однак, відповідачем не надано жодних документів, які підтверджували підставу проведення планової перевірки, про які зазначено у відзиві та відомостей про належне повідомлення про її проведення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Згідно п. 13 Порядку №244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, субєктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови субєкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним, уповноважена посадова особа, що складає протокол, робить про це відповідну примітку в ньому.

Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (пункт 13 Порядку № 244).

Отже, за змістом вище наведених правових норм вбачається, що суб'єкт містобудування щодо якого здійснюється перевірка має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, та за його наслідками отримувати акт перевірки та протокол, а також надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки.

Відповідачем не дотримано вищенаведених положень Порядку №244, зокрема в частині виконання обов'язків щодо ознайомлення позивача з протоколом, роз'яснення прав та обов'язків, надання права на підписання протоколу та можливості надати зауваження на цей протокол, в результаті чого позивач був позбавлений можливості реалізувати надані законодавством права, передбачені п. 13 Порядку.

Приписи и. 18 Порядку №244 визначають, що справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Відповідно до пп.2 п. 17 Порядку №244 відомості про час і місце розгляду справи повідомляються субєкту містобудування, який притягається до відповідальності не пізніше ніж за три доби до дня розгляду справи.

Згідно п. 20 Порядку №244 посадова особа органу державного архітектурно- будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду зясовує, в тому числі, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та чи сповіщено субєкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час та місце розгляду справи.

Аналіз наведених норм права свідчить, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, неявка такого суб'єкта не перешкоджає розгляду справи. Проте, особа, що її розглядає зобов'язана упевнитись у тому, що такого суб'єкта повідомлено про час та місце розгляду справи, встановити наявність клопотань у такого суб'єкта, вивчити заперечення за наявності, з'ясувати чи мало місце правопорушення та чи винний конкретний суб'єкт містобудування у вчиненні такого правопорушення.

Посилання представника відповідача у відзиві на ту обставину, що позивач був належним чином та завчасно повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення рекомендованим листом від 28 березня 2017 року № 582, суд оцінює критично, оскільки з наданої копії інформації щодо відстеження вказаного рекомендованого листа вбачається, що повідомлення було відправлено 29 квітня 2017 року, тобто вже після винесення оскаржуваної постанови.

Крім того, в оскаржуваній постанові не вірно зазначено адресу місця проживання позивача, а також серію та номер паспорту, та його видачі.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, судом достовірно встановлено, що позивач про час і місце розгляду справи про притягнення до відповідальності повідомлений не був, в результаті чого позивача було позбавлено права бути присутнім під час розгляду справи, надати відповідачу свої доводи та пояснення стосовно інкримінованого йому правопорушення. Отже, суд погоджується з позицією позивача щодо порушення його прав, як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, визначених ст. 268 КпАП України.

У відповідності до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем надано відзив проти позовних вимог, проте вони ніяким чином не спростовують доводи позивача.

Чинним законодавством України встановлено спеціальні строки звернення до суду.

У разі порушення цього строку судам слід застосовувати приписи статті 123 КАС України, за якими адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Суд погоджується, з позицією позивача щодо пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом з поважних причин, виходячи з наступного.

Оскільки, як вказано вище, відповідач належним не повідомив позивача про дату час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, здійснив розгляд вказаної справи за відсутності позивача та не направив позивачу копію оскаржуваної постанови, позивач фактично дізнався про існування цієї постанови лише 19 червня 2018 року від державного виконавця, у звязку з чим, не мав можливості своєчасно реалізувати своє процесуальне право на її оскарження.

Відповідачем жодним чином не підтверджено відомостей про фактичне отримання позивачем копії оскаржуваної постанови.

Тому суд вважає, строк звернення з позовом до суду таким, що пропущений з поважних причин.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення субєкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача підлягають до часткового задоволення.

Отже, судом було встановлено, що під час складання постанови по справі про адміністративне правопорушення відповідачем були порушені вимоги ст. ст. 268, 283 КпАП України. Крім того, дослідивши надані позивачем докази суд вважає, що в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення, оскільки в матеріалах справи відсутні підтверджуючі дані про вчинення даного правопорушення. За таких обставин, суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова є незаконною та підлягає до скасування, а справа про адміністративне правопорушення до закриття, що передбачено п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 72-74, 122, 242-244, 250, 262, 286 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Поновити ОСОБА_1 строк на оскарження Постанови по справі про адміністративне правопорушення № 47 від 10 квітня 2017 року.

Постанову головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 № 47 від 10 квітня 2017 року по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 18842 КпАП України, відносно ОСОБА_1 скасувати, а справу про адміністративне правопорушення - закрити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 10 днів з дня його проголошення в порядку визначеному ч. 4 ст. 286 та ст. 297 КАС України.

ГОЛОВУЮЧИЙ:

Повний текст судового рішення складено 04 лютого 2019 року.