Справа № 480/367/19
Суддя: С.М. Гелета
Дата ухвалення: 2019-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

05 лютого 2019 р. Справа № 480/367/19

Суддя Сумського окружного адміністративного суду Гелета С.М., розглянувши матеріали адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю "Інвест-G" до Виконавчого комітету Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Інвест-G" звернулось до суду з позовом до Виконавчого комітету Сумської міської ради, у якому просить визнати протиправним (недійсним) та скасувати рішення Виконавчого комітету Сумської міської ради від 14.08.2018 № 408 Про затвердження акта комісії про визначення збитків, заподіяних ТОВ "Інвест-G" територіальній громаді м. Суми внаслідок використання земельної ділянки по вул. 3-й Парковий проїзд, 8 з порушенням законодавства.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірним рішенням відповідача затверджено акт комісії про визначення збитків, заподіяних ТОВ "Інвест-G" територіальній громаді м. Суми внаслідок використання земельної ділянки, площею 0,5070 га по вул. 3-й Парковий проїзд, 8? але порушено порядок створення комісії та визначення її складу, не підписання такого акту представником позивача, що був на перевірці, необґрунтовано визначено розмір збитків, а тому висновки комісії грунтуються на припущеннях, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Дослідивши матеріали позовної заяви, зміст позовних вимог, суд відмовляє у відкритті провадження у даній справі, виходячи із наступного.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Суд установив, що предметом спору у цій справі є питання щодо правомірності дій відповідача при ухваленні рішення щодо затвердження розміру визначених збитків, завданих позивачем як землекористувачем.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За ч. 3 ст. 157 Земельного кодексу України встановлено, що порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 2 Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.1993 року № 284, розміри збитків визначаються комісіями, створеними Київською та Севастопольською міськими, районними державними адміністраціями, виконавчими комітетами міських (міст обласного значення) рад. Результати роботи комісій оформляються відповідними актами, що затверджуються органами, які створили ці комісії.

Аналіз наведених норм законодавства дає підстави вважати, що Виконавчий комітет Сумської міської ради, вважаючи, що ТОВ "Інвест-G" завдало органу місцевого самоврядування збитки у вигляді неодержаних доходів за користування земельною ділянкою за період з 01.01.2015 по 31.12.2017, мав право та повноваження скласти акт про визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, а також затвердити його відповідним рішенням.

Водночас ч. 1 ст. 2 КАС передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

За змістом ч. 1 ст. 5 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Отже, обов'язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб'єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Тобто, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке порушує безпосередньо права чи обов'язки позивача.

Як убачається з матеріалів справи, спірним рішенням Виконавчого комітету Сумської міської ради затверджено акт комісії про визначення збитків, завданих ТОВ "Інвест-G" внаслідок використання земельної ділянки.

Суд зазначає, що у даному випадку, повноваження відповідача обмежуються лише обчисленням розміру збитків у встановленому порядку. Що стосується відшкодування збитків, то вони не можуть бути примусово відшкодовані на підставі рішення Виконавчого комітету Сумської міської ради. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

Таким чином, спірне рішення від 14.08.2018 № 408 не створює жодних правових наслідків для ТОВ "Інвест-G", а тому не може порушувати його права чи інтереси.

Вказана позиція суду узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 12.12.2018 по справі № 802/2474/17-а. Переглядаючи в апеляційному порядку рішення по вищезазначеній справі, Велика Палата відступила від правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду України від 10.10.2017 року № 210/5803/13-а, оскільки рішення органу місцевого самоврядування про затвердження акта щодо визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, а також розміру таких збитків, завданих внаслідок користування земельною ділянкою, не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні ст. 19 КАС, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для позивача, а тому воно не може бути предметом спору. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту. Також Велика Палата Верховного Суду зазначила, що поняття "спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства" слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду. З огляду на викладене Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що такі вимоги не підлягають розгляду як в порядку адміністративного судочинства, так і взагалі не підлягають судовому розгляду. Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про визнання протиправним та скасування рішення Виконкому про затвердження акта щодо визначення збитків, заподіяних власникам землі та землекористувачам, а також розміру таких збитків, завданих внаслідок користування земельною ділянкою, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Аналогічний висновок викладно також в постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.01.2019 по справі №750/10172/17 провадження № 11-796апп18. Так, в межах даної справи позивачем було оскаржено рішення з підстав порушення процедури визначення складу комісії, зокрема, п. 2 Порядку визначення та відшкодування збитків власниками землі та землекористувачами, затв. Постановою Кабінету Міністрів України №284 від 19.04.1993, зокрема, що до складу Комісії, як уповноваженого органу по визначенню збитків, не було включено представника позивача. Судом встановлено, що спір у цій справі стосується не стільки визначення розміру збитків за фактичне користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів, скільки правомірності дій суб'єкта владних повноважень при затвердженні акта Комісії з визначення розміру збитків, заподіяних власникам землі та землекористувачам (чи здійснені вони у межах повноважень, у спосіб, з дотриманням порядку, що передбачені чинним законодавством, тощо).

Разом із цим, суд зазначив, що обов'язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб'єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Тобто, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення суб'єкта владних повноважень, яке порушує безпосередньо права чи обов'язки позивача. На переконання Великої Палати Верховного Суду, поняття спору, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, слід тлумачити в контексті ч. 3 ст. 124 Конституції України в ширшому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підпадають під юрисдикцію саме адміністративних судів, і які взагалі не підлягають судовому розгляду. Отже, встановлена правова природа оспорюваного акту унеможливлює здійснення судового розгляду вимог про визнання незаконним та скасування рішення виконкому, у частині затвердження акту про визначення збитків власнику землі, а тому провадження у цій справі Великою Палатою Верховного Суду було закрито.

Згідно з п. 1 ч. 1 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

При цьому суд звертає увагу, що доводи даного адміністративного позову можуть бути заявлені та розглянуті в разі оскарження ТОВ "Інвест-G" у господарському суді правильності визначення виконавчим комітетом Сумської міської ради розміру завданих збитків.

На підставі викладеного, враховуючи висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в постанові від 12.12.2018 по справі № 802/2474/17-а, від 23.01.2019 по справі №750/10172/17 суд відмовляє у відкритті провадження у даній справі.

Керуючись ст. ст. 170, 248, 294 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Інвест-G" до Виконавчого комітету Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення від 14.08.2018 № 408 Про затвердження акта комісії про визначення збитків, заподіяних ТОВ "Інвест-G" територіальній громаді м. Суми внаслідок використання земельної ділянки по вул. 3-й Парковий проїзд, 8 з порушенням законодавства.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 05.02.2019.

Суддя С.М. Гелета