Справа № 810/3159/18
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2019-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/3159/18 Суддя першої інстанції: Качур І.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Горяйнова А.М.,

суддів - Коротких А.Ю. та Файдюка В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Києві апеляційну скаргу Заступника прокурора Київської області на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 вересня 2018 року про повернення позовної заяви у справі за адміністративним позовом Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави до Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області та Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про скасування рішення, визнання протиправною бездіяльність та зобов'язати вчинити дії,

ВСТАНОВИЛА:

У червні 2018 року Перший заступник прокурора Київської області звернувся до суду з позовом, у якому просив:

- скасувати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки № 352/2016, видані 29 грудня 2016 року Відділом містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області на розробку проектно-кошторисної документації для багатоквартирного житлового будинку з нежитловими приміщеннями за адресою: с. Софіївська Борщагівка, просп. Мартинова, 2;

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, яка виразилась у відсутності реагування на порушення вимог містобудівного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 29 грудня 2016 року № 352/2016 та реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 20 січня 2017 року № КС 12;

- зобов'язати Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області скасувати декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з нежитловими приміщеннями по просп. Мартинова, 2 в с. Софіївська Борщагівка Києво-Святошинського району Київської області» від 20 січня 2017 року № КС 12.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 вересня 2018 року вказаний адміністративний позов було повернуто позивачу.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Заступник прокурора Київської області подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми процесуального права. Скаржник вказує на те, що даний позов був поданий в інтересах держави, які полягають у недопущенні незаконної забудови приаеродромної території.

Відзив на апеляційну скаргу Заступника прокурора Київської області до суду не надходив.

Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Заступника прокурора Київської області залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 вересня 2018 року - без змін виходячи із наступного.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Приймаючи рішення про повернення позовної заяви Першого заступника прокурора Київської області, суд першої інстанції виходив з того, що всупереч вимогам ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор не вказав обґрунтованих причин неможливості пред'явлення позову самою особою або органом, в інтересах яких подано позов, із наданням підтверджуючих документів, а також обґрунтуванням обставин, які вказують на існування реальної загрози порушення державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб та необхідності їх захисту.

Колегія суддів погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою суду від 09 серпня 2018 року адміністративний позов Першого заступника прокурора Київської області було залишено без руху з посиланням на те, що у тексті позовної заяви відсутні посилання на закон, яким прокурору надано право на пред'явлення позову.

На виконання вимог зазначеної ухвали позивач надав лист від 20 серпня 2018 року № 05/1-1546вих18, у якому зазначив, що при наданні містобудівних умов та обмеження забудови земельної ділянки 29 грудня 2016 року № 352/2016 та реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 20 січня 2017 року № КС 12, які стосуються забудови земельної ділянки в приаеродромній території аеродрому «Київ» (Жуляни), було порушено інтереси держави у сфері містобудування та у сфері безпеки цивільної авіації.

Також позивач зазначив, що законом визначено орган, уповноважений на здійснення функцій державного архітектурно-будівельного нагляду та скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, що є підставою для скасування декларації про початок будівництва, яким не вжито передбачених законом заходів реагування, а, отже, не здійснено захист інтересів держави.

Особливості участі у судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб визначені у ст. 53 КАС України.

Відповідно до ч.ч. 3-5 ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України визначає Закон України «Про прокуратуру».

Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Положеннями ч. 4 ст. 23 вказаного Закону передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб'єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Зазначені норми Закону України «Про прокуратуру» відповідають також ч.ч. 4, 5 ст. 53 КАС України, які передбачають, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції керувався п. 7 ч. 4 ст. 169 КАС України, який передбачає, що позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Як раніше зазначалося, Перший заступник прокурора Київської області у якості підстави звернення до суду посилається на те, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, який уповноважений законом здійснювати державний архітектурно-будівельний нагляд, у тому числі за забудовою земельних ділянок на приаеродромній території аеродрому «Київ» (Жуляни), неналежним чином здійснює захист законних інтересів держави.

У позовній заяві позивач вказував, що ним були виявлені та листом від 17 жовтня 2017 року № 05/1-270вих17 надіслані до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області документи, які підтверджують факт незаконного розміщення об'єкту будівництва на приаеродромній території аеродрому «Жуляни» (Київ) та зоні обмеження забудови. Також перед вказаним органом було ініційоване питання про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки 29 грудня 2016 року № 352/2016 та реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 20 січня 2017 року № КС 12.

Листом від 02 квітня 2018 року № 10/10-33/0204/08/01 позивача було повідомлено про проведення перевірки з питань додержання вимог містобудівного законодавства, під час якої встановлено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки видані з дотриманням вимог містобудівної документації на місцевому рівні, а саме - Детального плану території багатоквартирної житлової забудови в с. Софіївська Борщагівка, розробленого ДП «УКРНДПІЦИВІЛЬБУД», затвердженого рішенням Софіївсько-Борщагівської сільської ради від 03 вересня 2014 року № 79.

Зазначені обставини вказують на те, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області реалізував свої повноваження щодо проведення перевірки додержання вимог містобудівного законодавства та не встановив порушень під час видачі оскаржуваних містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки по просп. Мартинова, 2 в с. Софіївська Борщагівка Києво-Святошинського району Київської області.

За таких обставин посилання позивача на те, що спеціально уповноважений орган неналежним чином здійснює захист інтересів держави у сфері містобудування колегія суддів вважає необґрунтованими.

Під час розгляду даної справи колегія суддів враховує висновки Верховного Суду, викладені в ухвалі від 21 січня 2019 року у справі № 810/3163/18 з аналогічними вимогами та підставами позову, які стосуються містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки і декларації про початок виконання будівельних робіт на земельній ділянці по просп. Мартинова, 6 в с. Софіївська Борщагівка Києво-Святошинського району Київської області.

Верховний Суд зазначив, що фактичною підставою для звернення до суду стала незгода прокурора з висновками перевірки, а не відсутність відповідного органу, який може захищати інтереси держави. Звертаючись до суду, прокурор перекладає на себе компетенцію відповідного уповноваженого органу та намагається скасувати містобудівні умови у судовому порядку, оскільки уповноваженими на це органами цього здійснено протиправно (на думку позивача) не було. Незгода прокурора з висновками перевірки не може свідчити про бездіяльність відповідного органу, який не здійснює захист інтересів держави.

Також колегія суддів враховує викладений в ухвалі Верховного Суду від 19 липня 2018 року у справі № 822/1169/17 висновок про те, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

З огляду на викладене колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що Перший заступник прокурора Київської області належним чином не обґрунтував наявності підстав для звернення до суду в інтересах держави.

У зв'язку з цим колегія суддів вважає, що ухвала суду про повернення позовної заяви прийнята судом першої інстанції з дотриманням п. 7 ч. 4 ст. 169 КАС України та не вбачає підстав для її скасування.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в ухвалі від 05 вересня 2018 року.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права. У зв'язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Заступника прокурора Київської області залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 вересня 2018 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 53. 169, 242, 308, 311, 312, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Заступника прокурора Київської області - залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 вересня 2018 року про повернення позовної заяви - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач А.М. Горяйнов

Судді А.Ю. Коротких

В.В. Файдюк