Справа № 0440/6135/18
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2019-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

30 січня 2019 року м. Дніпросправа № 0440/6135/18

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Чепурнова Д.В.,

за участю секретаря судового засідання Царьової Н.П.,

розглянувши у відкритому

судовому засіданні в м. Дніпрі

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2018 року (головуючий суддя - Дєєв М.В.) в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області

третя особа Первинна професійна спілка "Правозахисники країни"

про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - Позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - Відповідач), третя особа - Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» (далі - Третя особа), в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ №2773 від 23.06.2018 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1.

В обґрунтування адміністративного позову Позивач зазначив про те, що наказ № 2773 в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності є незаконним, оскільки, в діях останнього був відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а також було порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2018 року адміністративний позов задоволено (а.с.139-142).

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції, зокрема, виходив із того, що накладення на Позивача оскаржуваним наказом дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани, є неправомірним. Спірний наказ прийнято без врахування всіх обставин, що мають значення для притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Відповідач оскаржив його в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі Відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Вимоги апеляційної скарги мотивовано, зокрема, тим, що Позивачем не був здійснений комплекс заходів з метою виявлення свідків та очевидців кримінального правопорушення, не встановлено індивідуальних ознак виявлених речей, напрямку руху осіб, які вчинили кримінальне правопорушення, не використано наявні джерела інформації з метою розкриття правопорушення, що в подальшому призвело до безпідставного списання матеріалів ЄО від 13 березня 2018 року №7366 за зверненням ОСОБА_2 щодо крадіжки його особистого майна. Відповідач вказує, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення, що було накладено на ОСОБА_1, було враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода та його попередня поведінка.

24 січня 2019 року на адресу Третього апеляційного адміністративного суду від Третьої особи надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому остання зазначає, що судом першої інстанції вірно встановлено, що в діях ОСОБА_1 був відсутній склад дисциплінарного правопорушення та відсутні підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Третя особа, яка була належним чином сповіщена про місце, дату та час розгляду справи, в судове засідання свого представника не направила, що не перешкоджає розгляду справи.

Представник Відповідача у судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги.

Представник Позивача у судовому засіданні проти задоволення вимог апеляційної скарги заперечував.

Заслухавши пояснення представника Відповідача, представника Позивача, кожного окремо, проаналізувавши вимоги та підстави апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, перевіривши правову оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що підстави для скасування судового рішення відсутні, а апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до матеріалів справи Позивач проходить службу на посаді оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та має звання старшого лейтенанта поліції.

Судом встановлено, що з метою перевірки обґрунтованості внесення в головних управліннях Національної поліції в Дніпропетровській, Івано-Франківській, Київській, Полтавській та Харківській областях до електронних карток інформаційної підсистеми «Єдиний облік» інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» змін, зокрема перекваліфікації первинних повідомлень з «розбій» та «грабіж» на «інша подія», кримінальне правопорушення меншої тяжкості чи подію некримінального характеру, законності прийняття за такими фактами рішень, а також досудового розслідування в кримінальних провадженнях, відкритих за злочинами цієї категорії, Головою Національної поліції України Князєвим С.М. прийнято наказ № 731 від 05.05.2018р. «Про здійснення перевірки окремих напрямів службової діяльності головних управлінь Національної поліції в Дніпропетровській, Івано-Франківській, Київській, Полтавській та Харківській областях».

Відповідно до рапорту т.в.о. начальника відділу моніторингу ДВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції К.М.Лисенка від 08.05.2018р. зазначено, що робочою групою центрального апарату Національної поліції України під час вивчення списаних у порядку ЗУ «Про звернення громадян» матеріалів єдиного обліку Дніпровського ВП, вставлено факт безпідставного списання матеріалів ЄО від 19.03.2018р. № 7366 за зверненням гр. ОСОБА_2 щодо крадіжки його особистого майна.

Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 18.05.2018р. № 2299 «Про організацію проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни під час реагування на повідомлення, вчинені розбійні напади та пограбування поліцейськими відділів та відділень поліції ГУНП.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності Позивача став висновок службового розслідування від 23.06.2018р., яким встановлено факт порушення службової дисципліни, вимог п. 8 Розділу І, п. 7 Розділу II Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017р. №575, що виразилося у неналежному зборі відомостей про вчинене кримінальне правопорушення (ЄО Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області від 19.03.2018р. №7366).

Так, висновком службового розслідування встановлено, що 19.03.2018 р. відповідно до Журналу єдиного обліку заяв та повідомлень про правопорушення та інші події Дніпровського відділу поліції ГУНП №7366 зареєстровано повідомлення ОСОБА_2 про те, що 19.03.2018р. по вул. Курчатова, буд. 10 у м. Дніпро, невідомі особи спричинили йому тілесні ушкодження та заволоділи його сумкою, в якій знаходились: мобільний телефон, навушники, машинка для підстригання та документи.

На місці події оперуповноважений відділу кримінальної поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 та слідчий СВ Дніпровського відділу поліції ГУНП капітан поліції Левченко Є.А., які перебували в складі слідчо-оперативної групи відділу поліції, у порушення п. 8 Розділу І та п. 7 Розділу II Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, не здійснили належну фіксацію вчиненого кримінального правопорушення, не встановили свідків та очевидців. При цьому, поліцейськими слідчо-оперативної групи було зібрано матеріал за фактом тілесних ушкоджень.

Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 23.06.2018р. № 2773 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих керівників та поліцейських відділів та відділень поліції ГУНП в Дніпропетровській області» за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 8 Розділу 1, п. 7 Розділу II Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, що виразилося у неналежному зборі відомостей про вчинене кримінальне правопорушення (ЄО Дніпровського ВП від 19.03.2018 №7366) за зверненням ОСОБА_6 оперуповноваженому відділу кримінальної поліції ОСОБА_1, з урахуванням наявного дисциплінарного стягнення (догана, оголошена наказом ГУНП від 13.11.2017 №4591), оголошено сувору догану.

Статтею 8 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до пункту 9 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію», до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» на поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України».

Частиною 1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський зобов'язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров'я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв'язку з виконанням службових обов'язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

У статті 2 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України зазначено, що дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Відповідно до статті 5 Дисциплінарного статут органів внутрішніх справ України за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 року № 3460-ІV, передбачено, що обов'язком особи рядового і начальницького складу органів внутрішніх є дотримання законодавства, неухильне виконання вимог Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність в діях особи ознак дисциплінарного зв'язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Так, згідно з п. 7 Розділу ІІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами-та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, після прибуття на місце події члени слідчо-оперативної групи з'ясовують обставини вчинення кримінального правопорушення, установлюють свідків, прикмети осіб, які вчинили кримінальне правопорушення, та ймовірні шляхи їх руху. У разі необхідності вживають заходів для переслідування транспортних засобів, якими заволоділи особи, що вчинили кримінальне правопорушення, або тих, що використовувалися при його вчиненні. Беруть участь у розшуку та затриманні осіб, які підозрюються в учиненні цих кримінальних правопорушень.

Відповідно до п. 8 Розділу І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, збір інформації про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, а також про події і факти, які можуть сприяти їх розкриттю та досудовому розслідуванню, виявленню та припиненню виявлених кримінальних правопорушень, здійснюється всіма працівниками поліції в межах службових обов'язків, які визначені законодавством. Збір, реєстрація, накопичення, зберігання, поширення відомостей про особу працівниками поліції здійснюється із дотриманням Закону України «Про захист персональних даних».

Згідно з п. 9 Розділу II Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, працівник оперативного підрозділу на місці події: 1)здійснює поквартирний чи подвірний обхід з метою виявлення свідків учиненого кримінального правопорушення, збору відомостей, що можуть бути використані як докази; 2)установлює час, місце і обставини вчинення кримінального правопорушення; кількість осіб, які його вчинили, їх прикмети; наявність у них зброї, транспортних засобів, слідів на одязі чи тілі, які могли залишитися через опір потерпілих або при подоланні перешкод; індивідуальні ознаки викрадених речей; напрямок руху осіб, які вчинили кримінальне правопорушення, інші відомості, необхідні для їх встановлення; використовує наявні джерела оперативної інформації з метою розкриття кримінального правопорушення; 3) негайно інформує слідчого про одержані дані щодо обставин вчинення кримінального правопорушення та осіб, які його вчинили, для їх подальшої фіксації шляхом проведення слідчих (розшукових) дій або негласних слідчих (розшукових) дій; 4)виконує письмові доручення слідчого про проведення слідчих (розшукових) та негласних слідчих (розшукових) дій. Під час їх виконання користується повноваженнями слідчого.

Згідно матеріалів справи, що 19.03.2018 р. до журналу ЄО Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області за № 7366 зареєстровано повідомлення зі служби «102» про те, що 17.03.2018 р. близько 04 год. 00 хв. по вул. Курчатова, 10, у м. Дніпро, невідомі особи спричинили гр. ОСОБА_2 тілесні ушкодження та заволоділи його сумкою, в якій знаходились: мобільний телефон «Мейзу» срібного кольору, навушники, машинка для підстригання та документи - трудова книжка, свідоцтво про народження. Заявник випив з двома невідомими 50 гр. алкоголю, після чого нічого не пам'ятає. Прийшов до тями 17.03.2018р. в КЗ «Дніпропетровська міська клінічна лікарня №16» зі слідами побиття.

Прибувши за вищезазначеною адресою до слідчо - оперативної групи, у складі якої був Позивач, звернувся гр. ОСОБА_2, який надав свої покази стосовно скоєного правопорушення, які були зафіксовані слідчим. Позивачем було заповнено бланк протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) на основі викладених в показах гр. ОСОБА_2 обставинах та проведено відпрацювання прилеглої території, а саме, відпрацьовані кафе на території центрального Автовокзалу м. Дніпра, на предмет встановлення свідків та очевидців, проте, свідків та очевидців Позивачем встановлено не було, а на усний запит Позивача охорона автовокзалу повідомила, що запис з камер відеоспостереження з місця події можливо буде надати лише за офіційним запитом слідчого відділу в рамках розслідування, про що 19.03.2018р. позивачем було складено рапорт, який було додано до зібраного матеріалу за фактом тілесних ушкоджень та передано заступнику начальника СВ Дніпровського відділу поліції ГУНП підполковнику поліції Сологубу В.В. для подальших відповідних процесуальних дій.

Проте, відповідно до висновку службового розслідування від 23.06.2018р., встановлено факт порушення службової дисципліни Позивачем, що виразилося у неналежному зборі відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Суд звертає увагу на те, що виїзд слідчо - оперативної групи за адресою: вул. Курчатова, 10, м. Дніпро було здійснено 19.03.2018р., відразу після усної вказівки оперативного чергового Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, проте, саме кримінальне правопорушення було вчинене напередодні - 17.03.2018 р., а отже, запис у висновку службового розслідування від 23.06.2018р. про те, що кримінальне правопорушення вчинене 19.03.2018р. є помилковим.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає правильним висновок суду першої інстанції, стосовно того, що в діях Позивача відсутній був склад дисциплінарного правопорушення та відсутні підстави до притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності, оскільки прибувши 19.03.2018р. у складі слідчо - оперативної групи за адресою: Курчатова, 10, м. Дніпро, Позивач здійснив всі необхідні заходи для з'ясування обставин вчинення кримінального правопорушення, проте враховуючи те, що з дня скоєння кримінального правопорушення минуло два дні, встановити свідків та очевидців не виявилось можливим.

Крім того, рішення про перекваліфікацію злочину було прийнято не Позивачем, а слідчим.

За таких обставин, накладення на Позивача оскаржуваним наказом дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани, є неправомірним, даний наказ прийнято без врахування всіх обставин, що мають значення для притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За даних обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи об'єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права які регулюють саме ці правовідносини, зроблені судом першої інстанції висновки відповідають фактичним обставинам справи та підтверджуються належними письмовими доказами, які зібрані та досліджені судом у судовому засіданні під час розгляду даної адміністративної справи, рішення суду першої інстанції у даній справі про задоволення адміністративного позову прийнято без порушення норм процесуального та матеріального права, і тому рішення суду першої інстанції у даній адміністративній справі від 21 листопада 2018 року необхідно залишити без змін.

Доводи апеляційної скарги Відповідача спростовуються дослідженими у справі доказами і не можуть бути підставою для скасування рішення суду, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243, 310, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2018 року у справі №0440/6135/18 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

В повному обсязі постанова складена 05.02.2019 року.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов