Справа № 2040/7277/18
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2019-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

24 січня 2019 р. № 2040/7277/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Дирявої К.І.,

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача та третьої особи - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "АКУБЕНС" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, третя особа: Харківська міська рада про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

Приватне підприємство "АКУБЕНС" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської №33/2278/о/250-18-П від 20.08.2018 р. про накладення на приватне підприємство АКУБЕНС (, м. Харків, проспект Гагаріна, 152) штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 66276,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що оскаржувана постанова про накладення штрафу, прийнята відповідачем із порушенням встановленого порядку та із наданням невірної оцінки обставинам справи, у зв'язку з чим порушує права позивача та, як наслідок, підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 11.09.2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі за вищевказаним позовом.

Представником відповідача до суду подано відзив на позовну заяву, в якому вказано, що підставою для прийняття оскаржуваної у справі постанови відповідача послугували обставини встановлення під час проведення перевірки порушень позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, за що останнього було визнано винним у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Також представник відповідача зазначив, що суб'єкт владних повноважень під час прийняття оскаржуваної у даній справі постанови діяв у відповідності та на підставі вимог діючого законодавства, а відтак просив у задоволенні позовних вимог відмовити.

Представником третьої особи до суду подано пояснення щодо позову із зазначенням заперечень щодо останнього з підстав, аналогічних вказаним відповідачем.

Представник позивача в судове засідання прибув, позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити позов.

Представник відповідача та третьої особи в судове засідання прибув, проти заявленого позову заперечував з підстав, викладених у письмових запереченнях на позов та додаткових поясненнях.

Заслухавши пояснення представників сторін, показання свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Приватне підприємство "АКУБЕНС", , зареєстровано у відповідності до норм діючого законодавства як субєкт господарювання.

Судовим розглядом справи встановлено, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради відповідно до наказу № 356 від 20.07.2018 року, направлення для проведення позапланового заходу державного контролю від 23.07.2018 № 800-Н та направлення від 03.08.2018 № 853-Н на підставі службової записки від 20.07.2018 року щодо перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність до експлуатації обєкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до обєктів з незначними наслідками (СС 1) від 13.07.2018 № ХК 51, проведено позапланову перевірку дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на обєкті: «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові», результати якої оформлено у вигляді акту № 800/853-А від 07.08.2018 року.

За результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті: «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові» у зв'язку з виявленням порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил відповідачем складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №800/853-Пр-У від 07.08.2018 терміном усунення до 07.09.2018.

Також, з наявних в матеріалах справи доказів, а саме відзиву на позов та долучених до нього копій документів вбачається, що відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на об'єкті «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові» виявлено порушення ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; п. 16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461, а саме в декларації про готовність до експлуатації обєкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до обєктів з незначними наслідками (СС 1) «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові» від 13.07.2018 № ХК 51 замовником ПП «Акубенс», наведено недостовірні дані щодо затвердженої проектної документації, авторського нагляду, готовності до експлуатації обєкту.

Зі змісту вказаного протоколу вбачається, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 20.08.2018 о 11 год. 00 хв.

При цьому, у відповідній графі вказаних акту, припису та протоколу зазначено, що оскільки уповноважена особа ОСОБА_1 на підписання вказаних документів не зявився, то примірники останніх направлено позивачу засобами поштового звязку, докази чого представником відповідача долучено до матеріалів справи (а.с. 110-112).

Під час судового розгляду справи судом встановлено, що за результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем було визнано позивача винним у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Отже, судом встановлено, що за результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №33/2278/о/250-18-П від 20.08.2018, за наведення у декларації про готовність до експлуатації обєкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до обєктів з незначними наслідками (СС 1) «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові» недостовірних даних щодо затвердженої проектної документації, авторського нагляду, готовності до експлуатації обєкту, чим порушено ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; п. 16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461, за що накладено штраф у сумі 66276,00 грн.

Матеріали справи свідчать, що примірник постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №19/162010/250-18-П було направлено відповідачем засобами поштового звязку на адресу підприємства, докази чого наявні в матеріалах справи (а.с.117).

Також судовим розглядом справи встановлено, що наказом від 15.08.2018 року «Про скасування права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до обєктів з незначними наслідками (СС 1) та декларації про готовність обєкта до експлуатації, відповідно до якого, зокрема, скасовано право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованого за № ХК99 «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові» (замовник - Приватне підприємство «Акубенс») та скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об'єкта від 13.07.2018 № ХК51 по об'єкту: «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові» (замовник - Приватне підприємство «Акубенс»).

Представник позивача, звертаючись до суду з даним позовом, вказав на обставини того, що підприємством не було отримано від відповідача жодних документів, окрім оскаржуваної постанови. Також вказано, що відповідачем допущено порушення прав позивача в частині проведення перевірки та розгляду питання про притягнення до відповідальності за відсутності представника підприємства. Водночас, представником позивача наголошено, що станом на момент проведення перевірки підприємством вже було зареєстровано право власності на нерухоме майно нежитлові приміщення, загальною площею 641,1 кв. м, що знаходяться в нежитловій будівлі літ. «Ш-2», розміщеній за адресою Харківська область, м. Харків, просп. Гагаріна, буд. 152. При цьому, реєстрація права власності відбулася і на підставі декларації про готовність обєкта до експлуатації, серія та номер: ХК51, виданої 13.07.2018 року, відповідачем. Як вказано позивачем відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 02.10.2018 року у справі №465/1461/16-а, після реєстрації права власності на підставі зареєстрованої декларації про готовність обєкту до експлуатації остання вичерпує свою дію фактом виконання та виключає можливість віднесення обєкту до самочинного в силу його узаконення. Відтак, не може визнаватись законною перевірка контролюючим органом такого обєкту та акти, оформлені за результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Положеннями п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначено повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки.

Відповідно до п.п. 16, 17 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до абз. 1 п. 11 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, у разі вчинення одним суб'єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності протокол складається стосовно кожного правопорушення окремо.

Згідно з абз. 3 п. 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Під час судового розгляду справи із наданих представником позивача пояснень встановлено, що позивачем не було отримано жодних документів, що були складені перевіряючими за результатами проведеної перевірки, як не було отримано і протоколу про усунення порушень.

При цьому, суд зазначає, що матеріали справи містять докази направлення відповідачем на адресу позивача складених документів, проте не містять доказів вручення представнику позивача таких документів, що підтверджує доводи представника позивача про неотримання останнім жодного документу з тих, що були складені за результатами проведеної перевірки.

Відповідно до абз. 6 п. 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 № 244, надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб'єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб'єктом містобудування.

Згідно п. 4 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, у разі вчинення одним суб'єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності штраф накладається за кожне правопорушення окремо.

Відповідно до п. 22 Порядку постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Згідно п.п. 16, 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи. Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

З приводу встановлених перевіркою порушень позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, які послугували підставою для прийняття оскаржуваної у даній справі постанови про накладення штрафу, судом встановлено наступне.

Зі змісту акту №800/853-А від 07.08.2018 року вбачається, що в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, відомостей про повернення та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, наявна інформація по обєкту: «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення; Харківська обл., м. Харків, просп. Гагаріна, 152», а саме: повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ХК 99, червень 2018 (замовник ПП «АКУБЕНС»); декларація про готовність до експлуатації обєкта № ХК 51, липень 2018 (замовник ПП «АКУБЕНС»).

Як зафіксовано в акті перевірки, представником замовника під час проведення перевірки надані наступні документи: містобудівні умови та обмеження на проектування обєкта будівництва «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові», затверджені наказом Управління містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради від 10.11.2017 № 54; завдання на проектування обєкта «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративну будівлю по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові», видане 14.11.2017 замовником ПП «АКУБЕНС» ОСОБА_3 (кваліфікаційний сертифікат серія АА № 0036 від 30.12.2016); робочий проект «Реконструкція нежитлової будівлі розташованої за адресою: м. Харків, просп. Гагаріна, 152», шифр 28-07/17-АС, підписаний архітектором ОСОБА_3; договір від 10.10.2017 № 10/17 на авторський нагляд у будівництві між ОСОБА_3 та ПП «АКУБЕНС» на обєкті «Реконструкція нежитлової будівлі», розташованої за адресою: 61033, Харківська обл., м. Харків, просп. Гагаріна, 152; технічний паспорт на нежитлові приміщення громадського призначення в літ. «Ш-2» по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові, виконаний ТОВ Всеукраїнське БТІ, інв. справа № 170151 станом на 30.01.2018, підписаний директором ТОВ «Всеукраїнське БТІ» ОСОБА_4 та експертом ОСОБА_5 (кваліфікаційний сертифікат АЕ № 001401). При цьому перевіряючою зафіксовано, що договору на технічний нагляд, журналу авторського нагляду, загальний журнал робіт, виконавчу документацію, акти на закриття прихованих робіт та сертифікатів на будівельні матеріали надано не було.

Як вбачається зі змісту акту перевірки склад представленого робочого проекту «Реконструкція нежитлової будівлі розташованої за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, 152» (шифр 28-07/17-АС) містить лише креслення марки АС, що не відповідає вимогам ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво». Також, в основних написах креслень листів 3, 4 марки АС робочого проекту назва обєкту: «Реконструкція нежитлової будівлі з прибудовою мансардного поверху».

Відповідно до п. 8 Порядку розроблення проектної документації на будівництво обєктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45, назва обєкта будівництва за проектною документацією має відповідати завданню на проектування, не змінюватися на всіх стадіях проектування.

Перевіркою встановлено, що згідно декларації про готовність обєкта до експлуатації за № ХК 51 зазначено обєкт «Реконструкція частин нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові», проте у наданому робочому проекті зазначено обєкт «Реконструкція нежитлової будівлі розташованої за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, 152», а у договорі на здійснення авторського нагляду назва обєкту «Реконструкція нежитлової будівлі» розташованої за адресою: 61033, Харківська обл., м. Харків, пр. Гагаріна, 152.

Відповідно до п. 17 Декларації про готовність до експлуатації обєкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до обєктів з незначними наслідками (СС 1) від 13.07.2018 № ХК 51: на обєкті виконано всі передбачені проектною документацією згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами роботи, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення. Обладнання встановлено згідно з актами про його прийняття після випробування у визначеному порядку.

Під час судового розгляду справи з наданих представником відповідача пояснень та доказів встановлено, що під час виходу на обєкт встановлено, що обєкт являє собою одноповерхову будівлю з мансардою (складної конфігурації в плані), на мансардному поверсі віконні отвори відсутні, доступ всередину будівлі відсутній, однак через незаповнений дверний отвір на 1-му поверсі візуальним оглядом в межах доступної видимості встановлено: всередині приміщень відсутнє оздоблення, нижче рівня підлоги 1-го поверху вирита яма, у якій знаходиться будівельне сміття, внутрішні сходи між поверхами відсутні. Як встановлено перевіряючими обєкт до експлуатації не придатний. Також, біля будівлі знаходиться сміття, благоустрій території не виконано. Оздоблення фасаду будівлі не завершено.

Як встановлено перевіркою в декларації про готовність до експлуатації обєкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до обєктів з незначними наслідками від 13.07.2018 № ХК 51 на обєкт: «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові» (замовник ПП «Акубенс») наведено недостовірні дані щодо затвердженої проектної документації, авторського нагляду, готовності до експлуатації обєкту.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність обєкта до експлуатації, та за експлуатацію обєкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Зазначені приписи закону кореспондуються із положеннями п. 16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461.

При цьому, як передбачено приписами абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» субєкти містобудування, які є замовниками будівництва обєктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за, зокрема, наведення недостовірних даних у декларації про готовність обєкта до експлуатації чи в акті готовності обєкта до експлуатації, вчинені щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1).

Зі змісту акту перевірки вбачається, що в ході її проведення перевіряючими встановлено, що у наданому до перевірки робочому проекті «Реконструкція нежитлової будівлі розташованої за адресою: м. Харків, просп. Гагаріна, 152», шифр 28-07/17-АС, підписаний архітектором ОСОБА_3, а в декларації про готовність до експлуатації обєкта назва обєкту зазначена: «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові».

Відповідно до п. 8 Порядку розроблення проектної документації на будівництво обєктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45 (далі Порядок №45), назва обєкта будівництва за проектною документацією має відповідати завданню на проектування, не змінюватися на всіх стадіях проектування та відображати вид будівництва (нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація, капітальний ремонт) та його місце розташування.

Згідно з п. 3 Порядку №45 для забезпечення проектування обєкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування.

Відповідно до п. 4 Порядку №45 основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

Як встановлено судом та не оспорюється сторонами, під час проведення перевірки представником позивача надано копію завдання на проектування обєкта «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративну будівлю по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові», видане 14.11.2017 замовником ПП «АКУБЕНС» ОСОБА_3 (кваліфікаційний сертифікат серія АА № 0036 від 30.12.2016).

Матеріали справи містять копію наказу «Про затвердження проектної документації» від 10.11.2017 № 11, яким затверджено проектну документацію з «реконструкції частини нежитлової будівлі літ. Ш-1» під адміністративну будівлю по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові» розроблену головним архітектором проекту ОСОБА_3

Отже, як встановлено під час розгляду справи, завдання на проектування обєкту видане 14.11.2017, а наказ про затвердження проектної документації 10.11.2017, що суперечить чинному законодавству, оскільки проектування повинно передувати затвердженню замовником проектної документації.

Суд зазначає, що згідно п. 4.1. Порядку розроблення проектної документації на будівництво обєктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45, завдання на проектування обєктів будівництва складається з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» і затверджується замовником за погодженням із генпроектувальником (проектувальником).

Відповідно до п. 3.5 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги Замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень обєкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень.

Згідно з п.п. 8.1, 8.2, 8.3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» робочий проект розробляється для технічно нескладних обєктів, а також обєктів із застосуванням проектів (проектних рішень) повторного використання на підставі вихідних даних та схваленої при двостадійному проектуванні попередньої стадії.

Робочий проект розробляється для визначення містобудівних, архітектурних, художніх, екологічних, технічних, технологічних, інженерних рішень обєкта, кошторисної вартості будівництва і виконання будівельних робіт.

Робочий проект є інтегруючою стадією проектування і складається з двох частин затверджувальної та робочої документації. Склад і зміст затверджувальної частини наведені у додатках Д та Е. Для виконання будівельних робіт видається робоча документація у повному обсязі.

Затверджувальна частина робочого проекту та робоча документація передаються замовнику на паперовому (в чотирьох примірниках) та електронному носіях.

Згідно додатку Д ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» наведено склад проекту (затверджу вальної частини робочого проекту) на будівництво обєктів невиробничого призначення. Склад, обсяг та зміст кошторисної документації визначається відповідно до ДСТУ Б Д.1.1-1.

Судовим розглядом справи з наданих представником відповідача пояснень встановлено, що зі змісту наданого під час проведення перевірки завдання на проектування обєкта «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративну будівлю по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові», виданого 14.11.2017, передбачено, зокрема, виконання окремим проектом: основні вимоги щодо інженерного забезпечення та інженерного обладнання; вимоги щодо забезпечення умов життєдіяльності маломобільних груп населення; вимоги щодо благоустрою та малих архітектурних форм; основні вимоги щодо проекту організації будівництва; вимоги щодо розробки розділу «Охорона навколишнього середовища»; вимоги щодо розробки розділу «Енергоефективність»; вимоги щодо розробки технологічного регламенту поводження з будівельними відходами, однак зазначені складові станом на момент проведення перевірки були відсутні.

Також, відповідно до умов договору на авторський нагляд від 10.10.2017, ОСОБА_3 зобовязується виконувати авторський нагляд за будівництвом обєкта: «Реконструкція нежитлової будівлі», розташованої за адресою: 61033, Харківська область, м. Харків, просп. Гагаріна, 152, проте зазначене не відповідає назві обєкту, яка зазначена в декларації про готовність до експлуатації обєкта.

З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що між ПП «Акубенс» та ОСОБА_6 укладено договір на здійснення технічного нагляду за будівництвом від 10.10.2017 № б/н строком до 31.12.2017 року. Відповідно до умов зазначеного договору ПП «Акубенс» в якості замовника доручає, а ОСОБА_6 в якості виконавця приймає на себе зобовязання в строки і в порядку, передбаченому цим договором, надати замовнику наступні послуги, а саме: ведення технічного нагляду за «Реконструкцією нежитлової будівлі», що знаходиться за адресою: м. Харків, просп. Гагаріна, 152, однак зазначене також що не відповідає назві обєкту, яка зазначена в декларації про готовність до експлуатації обєкта.

Водночас, відповідно до п. 4.1 вищевказаного договору на здійснення технічного нагляду договір набирає чинності з моменту його підписання та діє до 31.12.2017 року. Згідно із п. 4.2 договору після закінчення строку дії договору він автоматично буде продовжений на той самий строк поки не буде закінчено будівництво або реконструкція даного обєкту.

Проте суд зазначає, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт на обєкті «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові» подано 21.05.2018 та зареєстровано за № ХК 99.

Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), та щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що оскільки відповідно до положень чинного законодавства початком виконання будівельних робіт вважається саме момент подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, то слід дійти висновку, що договір на технічний нагляд за будівництвом від 10.10.2017 року не міг бути автоматично продовжений поки не буде закінчено будівництво або реконструкція даного обєкта, оскільки на момент підписання вказаного договору та до закінчення строку його дії до 31.12.2017 будівництво не було розпочате.

Таким чином, враховуючи наведене вище, суд приходить до висновку, що в даному випадку наявними в матеріалах справи доказами підтверджено наведення недостовірних даних щодо затвердженої проектної документації, авторського нагляду, готовності до експлуатації обєкту у декларації про готовність до експлуатації обєкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до обєктів з незначними наслідками від 13.07.2018 № ХК 51 на обєкт: «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові» (замовник ПП «Акубенс») наведено недостовірні дані щодо затвердженої проектної документації, авторського нагляду, готовності до експлуатації обєкту.

Стосовно доводів представника позивача про неможливість визнання правомірними рішень та актів, прийнятих за результатами позапланової перевірки обєкта, на який вже зареєстровано право власності на підставі декларації про закінчення будівельних робіт суд зазначає наступне.

Відповідно до фактичних обставин у справі 13.07.2018 року Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації обєкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до обєктів з незначними наслідками (СС1) щодо обєкта: «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові», замовник ПП «Акубенс».

При цьому, згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №131502776 від 19.07.2018 р. про право власності на нерухоме майно нежитлові приміщення, загальною площею 641,1 кв.м, що знаходяться в нежитловій будівлі літ. «Ш-2», розміщеної за адресою Харківська обл., м. Харків, просп. Гагаріна, буд. 152 оформлене на позивача 19.07.2018 р.

Також, зі змісту зазначеного витягу вбачається, що підставою виникнення права власності є, зокрема, декларація про готовність обєкта до експлуатації, серія та номер: ХК51, виданої 13.07.2018 р. Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

Судовим розглядом справи встановлено, що відповідно до наказу № 356 від 20.07.2018 року «Щодо здійснення позапланової перевірки» відповідачем на виконання Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» наказано провести позапланову перевірку достовірності даних, наведених у декларації про готовність до експлуатації обєкта, що за класом наслідків відповідальність) належіть до обєктів з незначними наслідками (СС 1) від 13.07.2018 № ХК 51 щодо обєкта «Реконструкція частини нежитлової будівлі літ. «Ш-1» під адміністративні приміщення по просп. Гагаріна, 152 у м. Харкові».

Відповідно до абз. 4 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі Порядок №553), підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність обєкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

З аналізу вищевикладеного слід дійти висновку, що окремою та самостійною підставою для проведення позапланової перевірки є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність обєкта до експлуатації, яка здійснюється протягом 3-х місяців після подання відповідних документів.

Отже, субєкт владних повноважень у даному випадку відповідач наділений правом проводити таку перевірку у встановлений законодавством строк, а саме протягом 3-х місяців після подання декларації про готовність обєкта до експлуатації.

У звязку з вищевказаним, якщо законодавством передбачено в якості підстави для проведення позапланової перевірки перевірка достовірності даних, наведених у декларації про готовність обєкта до експлуатації, то результати такої перевірки мають бути оформлені відповідно до Порядку №553, а законність перевірки не може залежати від реєстрації права власності на обєкт, на підставі декларації.

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 16.10.2018 року по справі № 815/319/16.

При цьому посилання представника позивача на позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 02.10.2018 року по справі № 465/1461/16 не можуть бути враховані судом як належні, оскільки зі змісту зазначеного рішення вбачається, що Верховним Судом у зазначеній справі надано оцінку правомірності притягнення особи до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу за порушення вимог ч.1 ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Отже, суд приходить до висновку, що під час судового розгляду справи підтвердилися обставини вчинення позивачем правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а відтак у суду відсутні підстави для скасування постанови №33/2278/о/250-18-П від 20.08.2018 р. про накладення на приватне підприємство АКУБЕНС штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 66276,00 грн.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, з врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з'ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог Приватного підприємства "АКУБЕНС".

Розподіл судових витрат здійснюється в порядку ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 243-246, 250, 255, 257-262, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Приватного підприємства "АКУБЕНС" (просп. Гагаріна, 152, м. Харків, Харківська обл., 61033) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (м-н Конституції, 7, м. Харків, 61003), третя особа: Харківська міська рада (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7) про визнання протиправною та скасування постанови - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 31 січня 2019 року.

Суддя Р.В. Мельников