Справа № 540/2344/18
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2019-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/2344/18
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Василяки Д.К., розглянувши за правилами спрощеного в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про визнання протиправним та скасування припису від 12.06.2018 р. постанову від 21.06.2018 р. № 1021-01-51/51 та постанову від 21.08.2018 р. № 1021-01-51/76,

встановив:

ОСОБА_1 (ОСОБА_1, М.В., позивач) звернулась до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (УДАБІ, відповідач), у якому просить визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 12.06.2018 р., постанову по справі про адміністративне правопорушення від 21.06.2018 р. № 1021-01-51/51 та постанову по справі про адміністративне правопорушення від 21.08.2018 р. № 1021-01-51/76.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначає, що за наслідками проведення першої перевірки щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на обєкті «Будівництво цілісного майнового комплексу «Клуб любителів водних видів спорту» УДАБІ було складено акт, яким закріплено виявлені під час перевірки порушення, а саме майданчик на воді встановлено без оформлення права користування землями водного фонду, у Держархбудінспекції відсутня інформація про документ, що дає право на виконання будівельних робіт за відповідною адресою. За результатами проведеної перевірки було складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, протокол про адміністративне порушення, постанова по справі про адміністративне правопорушення.

Позивач вважає, що припис про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил прийнятий з порушенням норм матеріального права України, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Зазначає, що співвласниками «Клубу любителів водних видів спорту» є ОСОБА_2, ОСОБА_3 Крістіан, ОСОБА_1, ОСОБА_4, а також була ОСОБА_5.

Посилаючись на вимоги ст.. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.1 ст. 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» вказує на те, що основною умовою притягнення особи до відповідальності повинні бути винні дії замовника або підрядника, що виконують роботи без отримання відповідної дозвільної документації на проведення робіт. Проте згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру права власності на нерухоме майно від 13.11.2018 року позивач є одним зі співвласників зазначеного нерухомого майна з часткою в 12/100 і жодних робіт на обєкті не проводила. Вказує на те, що, як їй стало відомо, 10.05.2017 року за наслідками позапланової перевірки повноважними особами відповідача було встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_5 розпочата реконструкція майданчика для відпочинку з басейном без отримання дозвільних документів. За наслідками зазначеної перевірки ОСОБА_5 була притягнута до адміністративної відповідальності, сплатила штраф і отримала припис про усунення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.05.2017 року. За наслідками проведення повторної перевірки в липні-серпні 2017 року ОСОБА_5 знову була притягнута до відповідальності та сплатила штраф, отримала припис про усунення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.07.2017 року.

Проте, вказані приписи вона виконати не встигла, оскільки померла 03.10.2017 року. Таким чином ОСОБА_5 двічі притягувала до адміністративної відповідальності через порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а тому оскаржувані рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Ухвалою суду від 27.11.2018 року у звязку із усуненням позивачем недоліків позовної заяви, відкрите спрощене провадження у даній справі, справа призначена до розгляду у судовому засіданні, запропоновано відповідачу надати суду відзив на позовну заяву.

Судове засідання 18.12.2018 року відкладено на 15.01.2019 року у звязку із знаходженням судді на лікарняному.

Відповідач 18.12.2018 року надав суду відзив на позовну заяву, за змістом якого він не погоджується із заявленими позовними вимогами. Пояснює, що позапланові перевірки позивача були проведенні на підставі звернення Новокаховської місцевої прокуратури та у присутності представника позивача ОСОБА_6 За результатами проведених перевірок були складені протоколи про адміністративне правопорушення відносно позивача та повідомлено останнього про розгляд справи про адміністративне правопорушення. Крім того, видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Акт, протоколи та припис представник позивач підписав та отримав наручно.

21.06.2018 року у присутності представника позивача було розглянуто справу про адміністративне правопорушення за результатами розгляду якої винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 21.06.2018 року, якою визнано винним позивача у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено штраф в розмірі 8500 грн.00коп. Вказаний штраф позивач добровільно сплатила.

Наступні акт, протокол та припис представник позивач відмовився підписувати та отримати наручно тому їх 10.08.2018 року було надіслано на адресу позивача, які отримано 16.08.2018.

У з вязку з тим що позивач або його представник не зявилися на розгляд справи про адміністративне правопорушення, розгляд відбувся за їх відсутності, за результатом чого було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 21.08.2018. Вказану постанову надіслано на адресу позивача 22.08.2018.

Крім того, відповідач зазначає, що позивач порушив строк звернення до суду із даним позовом.

15.01.2019 року від представників сторін до суду надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності в порядку письмового провадження. Позивач наполягав на задоволенні позовних вимог, відповідач просив суд відмовити у задоволенні позову.

Частиною 3 ст. 194 КАС України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Таким чином суд вважає за можливе здійснювати розгляд справи в порядку письмового провадження на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, зясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають з таких підстав: як вбачається з матеріалів справи на підставі звернення Новокаховської місцевої прокуратури Херсонської області про порушення субєктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 04.04.2018 видано наказ «Про проведення позапланової перевірки» від 24.04.2018 року № 123-п та направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 24.04.2018 року № 123-п з «01.06» по «12.06» 2018 року.

За результатами проведеної перевірки посадовими особами УДАБІ 12.06.2018 був складений акт перевірки № 123п. Згідно акту перевірки вона була проведена у присутності представника позивача ОСОБА_6 В акті перевірки зафіксовано ряд порушень, зокрема: ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

Так актом зафіксовано, що на обєкті будівництва цілісного майнового комплексу - клуб любителів водних видів спорту за адресою: Херсонська область, Скадовський район, м.Скадовськ, вул. Курортна, 1-е (К.Лібкнехта), проведені будівельні роботи, а саме: на майданчику для відпочинку збудовано двоповерхову залізобетонну каркасну споруду. В документі на право власності в наявності виносний майданчик для відпочинку на воді площею забудови 1167,4 кв.м. Згідно технічного паспорту, виготовленого на дату 23.10.2012 площа земельної ділянки під будівлями та спорудами складає 3336,0 кв.м. та фактична загальна площа зазначена - 3621,0 кв.м. Згідно договору оренди землі в оренду передана ділянка, площею 2854,0 кв.м. Таким чином відповідач вважає, що майданчик на воді встановлено без оформлення права користування землями водного фонду. На дату проведення позапланової перевірки конфігурація виносного майданчика змінена, площа зменшена, на майданчику змонтовано каркас з металевих труб. Відповідно до даних Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасуванні та анулюванні зазначених документів у Держархбудінспекції відсутня інформація про документ, що дає право на виконання будівельних робіт за вказаною адресою. На підставі вищезазначеного на дату проведення позапланової перевірки власниками цілісного майнового комплексу - клуб любителів водних видів спорту за адресою: Херсонська область, Скадовський р-н, м.Скадовськ, вул. Курортна, 1-е (К.Лібкнехта), проведено будівельні роботи з реконструкції без отримання права на їх виконання, що є порушенням статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466.

На підставі встановлених актом перевірки порушень відповідачем складено протокол про адміністративне правопорушення від 12.06.2018 відносно позивача ОСОБА_1 та повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться об 11 год. 00 хв. 21.06.2018 року у приміщені Управління ДАБІ у Херсонській області за адресою: м. Херсон, вул. Кременчуцька, 69. Також одночасно з вказаним вище документом видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 12.06.2018 з вимогою: привести обєкт будівництва до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - терміном до 14.07.2018р.

Акт перевірки, протоколи та припис представник позивача підписав та отримав наручно 12.06.2018 року.

Справу про адміністративне правопорушення було розглянуто 21.06.2018 року у присутності представника позивача, за результатами розгляду якої 21.06.2018 року винесено Постанову № 1021-01-51/51 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано винним позивача у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено штраф в розмірі 8500 грн. Вказаний штраф, позивач добровільно сплатила 16.07.2018, що підтверджується квитанцією Ірі642 ПАТ Полтава-Банк та не заперечується сторонами.

27.07.2018 на підставі виконання вимог припису від 12.06.2018 було видано наказ «Про проведення позапланової перевірки» № 257-п та направлення для проведення планового (позапланового) заходу від № 257-п з «27.07» по «09.08» 2018 року.

За результатами проведеної перевірки 09.08.2018 УДАБІ складено акт № 257 у присутності представника позивача ОСОБА_6, в якому зафіксовано ряд порушень, а саме: пп. «а» п. З ч. З ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп.З п. 11, п.14 Постанови КМУ від 23.05.2017 №553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю".

Згідно даного акту перевірки відповідачем встановлено, що позивачем вимоги припису від 12.06.2018 не виконано, а саме: не приведено обєкт будівництва у відповідність до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, не отримано дозвільних документів на проведення будівельних робіт на обєкті будівництва цілісного майнового комплексу - клуб любителів водних видів спорту за адресою: Херсонська область, Скадовський район, м.Скадовськ, вул. Курортна, 1-е (К.Лібкнехта). Таким чином вимоги припису від 12.06.2018 позивачем усунуто не було.

За результатами встановлених порушень УДАБІ 09.08.2018 складено протокол про адміністративне правопорушення до позивача та повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться об 11 год. 00 хв. 21.08.2018 року у приміщені Управління ДАБІ у Херсонській області за адресою: м. Херсон, вул. Кременчуцька, 69, каб. 411. Одночасно УДАБІ було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.08.2018 з вимогою: усунути виявлені порушення, виконати вимоги припису від 12.06.2018, привести обєкт будівництва до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - термін до 10.09.2018.

Відповідач зазначає, що акт перевірки, протокол та припис представник позивача відмовився підписувати та отримати наручно тому їх 10.08.2018 року було надіслано на адресу позивача, які отримано 16.08.2018.

У з вязку з тим, що позивач або його представник не зявилися на розгляд справи про адміністративне правопорушення, відповідачем розгляд справи проведено за їх відсутності, за результатом чого було винесено Постанову № 1021-01-51/76 по справі про адміністративне правопорушення від 21.08.2018 яка була надіслана на адресу позивача 22.08.2018.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20 травня 1999 року №687-ХІV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно - будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно - будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (надалі - Порядок №553).

Відповідно до п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п. 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до пп. 1 п. 11 Порядку №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Пунктом 12 цього порядку передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

При цьому, відповідно до п. 13 Порядку №553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно п. 14 Порядку №553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 16, 17 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Суд зазначає, що згідно з п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Метою внесення припису є усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Ця мета має публічно-правовий характер і спрямована на забезпечення принципу законності у сфері містобудування. Однак, досягатися вона повинна не за рахунок порушення чи створення загрози порушення інших охоронюваних законом інтересів.

Передбачене Законом №3038-VI та Порядком №553 право вимагати документи та видавати суб'єктам містобудування обов'язкові для виконання приписи виникає у посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, яка розпочинається після пред'явлення ними службового посвідчення і направлення для проведення перевірки, та допуску суб'єктом містобудування до її проведення за умови встановлення під час її проведення порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. При цьому зазначеними нормативно-правовими актами не передбачене право посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю видавати приписи поза межами перевірок. Обов'язковою умовою складання припису є встановлення під час перевірки факту порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Суд зазначає, що приймаючи до уваги встановлені в ході судового розгляду обставини, відповідачем не було допущено порушень вимог чинного законодавства, під час проведення перевірки об'єкта будівництва.

Як вже зазначалося, позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено адміністративні стягнення у вигляді штрафу у сумі 8500 грн. та 5100 грн.

Диспозиція статті ч.1 ст.188-42 Кодексу України про адміністративне правопорушення передбачає, що невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Закон розглядає протиправну дію (бездіяльність), вчинену певною особою, як адміністративний проступок лише в тому випадку, якщо має місце вина цієї особи, тобто якщо вчинене було здійснено навмисно або з необережності. Наявність вини є невід'ємною ознакою складу адміністративного проступку.

Таким чином, для притягнення позивача до адміністративної відповідальності за невиконання вимог припису органу державного архітектурно-будівельного контролю необхідне саме умисне його невиконання та його вина.

Відповідно до ст.251КУпАП України передбачено, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст.280КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, суд вважає, що відповідачем при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 96 КУпАП, на підставі належних доказів встановлено наявність складу відповідного правопорушення та інші обставини, які підлягають зясуванню, у тому числі й дотримання строків накладення адміністративного стягнення

Щодо посилань позивача, викладених у позовній заяві, на те, що будівельні роботи проводились саме замовником будівництва ОСОБА_5, то суд зазначає про їх безпідставність та необґрунтованість, оскільки крім того, що субєктом правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП є замовник будівництва, проте саме позивач є також і співвласником вищевказаного нерухомого майна.

Так, за змістом ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Статтею 358 ЦК України визначено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, що закріплено ст. 364 ЦК України.

За змістом 369 ЦК України вбачається, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. У разі вчинення одним із співвласників правочину щодо розпорядження спільним майном вважається, що він вчинений за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом.

Крім того, ст.360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов'язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов'язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов'язаннями, пов'язаними із спільним майном.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що посадові особи УДАБІ у Херсонській області діяли на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано.

Відтак, з огляду на матеріали справи, суд вважає, що позивачем не наведено ґрунтовних аргументів, які б підтверджували протиправність винесених до позивача припису про усунення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, постанови про справі про адміністративні правопорушення, а тому суд приходить до висновку про відмову у задоволенні адміністративного позову.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно із статтею 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Відповідно до положень статті 139 КАС України, питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1, 73000, АДРЕСА_1) відмовити у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П'ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Василяка Д.К.

кат. 109010000