Справа № 640/1242/19
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2019-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

29 січня 2019 року м. Київ № 640/1242/19

Cуддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянська Я.І., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальінстю "Рекламне агенство "Краш"

до Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація)

про визнання протиправними та скасування Розпоряджень, зобов'язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Рекламне агенство "Краш" з позовом до Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) про визнання протиправними та скасування Розпоряджень, зобов'язання вчинити дії.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись із позовною заявою, суд встановив її невідповідність вимогам КАС України, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 55 КАС України, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 57 КАС України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч.4 ст. 59 КАС України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об'єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокат зобов'язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Якщо адвокат підтверджує свої повноваження представника довіреністю, то для цього слід також надати оригінальний документ, який за формою і змістом має відповідати вимогам статей 237, 244, 245, 246 Цивільного кодексу України (далі - ЦК), статті 59 КАС у поєднанні з положеннями профільного Закону № 5076-VI. Зокрема тому, що представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства (частина третя статті 237 ЦК); представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Представництво за довіреністю може ґрунтуватися на акті органу юридичної особи (частини перша, друга статті 244 ЦК); форма довіреності повинна відповідати формі, в якій відповідно до закону має вчинятися правочин (частина перша статті 245 ЦК); довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами (стаття 246 ЦК); довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами (частина третя статті 59 КАС). Цей документ, серед іншого, повинен містити також реквізити про те, що саме адвокат і який саме адвокат (відомості про особу, про документ, який дає право на зайняття адвокатською діяльністю інші відомості, які персоналізують діяльність адвоката) здійснюватиме представництво (приміром за ситуації, коли це буде адвокат, який займається адвокатською діяльністю індивідуально). Якщо довіреність адвокату видається юридичною особою вона має бути підписана посадовою особою уповноваженою на це законом, установчими документами.

З доданої до адміністративного позову копії довіреності від 02.07.2018р. б/н вбачається, що у ній зазначено, що представництво інтересів здійснюватиметься адвокатом ОСОБА_1, однак не вказано, що представництво здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги, що дає підстави вважати довіреність такою, що видавалася не на підставі договору.

Більше того, у вищезазначеній довіреності не вказано жодних відомостей про документ, який дає право на зайняття адвокатською діяльністю чи інші відомості, які персоналізують діяльність адвоката.

Вищевикладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеною в ухвалі від 27.11.2018р. у справі №826/5357/17, адміністративне провадження №К/9901/62784/18.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що адміністративний позов підписаний особою, яка не має права її підписувати, а відтак наявні підстави для повернення її позивачу.

Відповідно до ч. 6 ст. 169 КАС України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді.

Одночасно, суд зазначає, що повернення судом адміністративного позову з огляду на підписання її особою, повноваження якої не підтверджені та можливість повторного звернення до суду, якщо відпадуть обставини, що стали підставою для її повернення, не є обмеженням доступу до суду (зокрема, що гарантовано пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України), та забезпечує практичну можливість реалізації права особи на суд.

Вищевикладене узгоджується з правовою позицією Верховного суду викладеною в ухвалі від 11.01.2019р. у справі №820/3119/18 адміністративне провадження №К/9901/119/19.

Керуючись ст. 169, ч.1, 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Рекламне агенство "Краш" повернути позивачу.

2. Ухвалу про повернення позовної заяви разом із доданими матеріалами повернути позивачу супровідним листом шляхом їх направлення рекомендованим поштовим відправленням із зворотнім повідомленням про вручення.

3.Роз'яснити, що повернення даної позовної заяви не перешкоджає особі, яка її подала, повторно звернутись до суду, якщо відпадуть обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст. 293-297 КАС України.

Суддя Я.І. Добрянська