Справа № 484/4017/18
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2019-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2019 р.м.ОдесаСправа № 484/4017/18

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Паньков Д.А.
П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача - Шляхтицького О.І.,

суддів: Потапчука В.О., Семенюка Г.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 29 листопада 2018 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

У вересні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 21 серпня 2018 року № 76, про притягнення його до адміністративної відповідальності за частиною 5 статті 96 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 10200,00 грн..

В обґрунтування позовних вимог, на ряду з іншим, зазначалось, що протокол від 07 серпня 2018 року складений за відсутності позивача, з ним його не ознайомлено, не роз'яснено його права та обов'язки. Підставою складення протоколу був Акт перевірки без дати складання за № 1 про проведення позапланової перевірки, яким було наведені порушення вчинені позивачем під час виконання будівельних робіт з будівництва складського приміщення. З актом перевірки його також не ознайомлено, про що свідчить відсутність підпису позивача. Також, зазначено, що при здійсненні перевірки в порушення постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» від 23.05.2011 року № 553 (із змінами та доповненнями) не вказано жодного документу на проведення перевірки; відповідач не надав жодного доказу того, що вказаний об'єкт перевірки не мав дозвільного документу. Позивач вважає спірну постанову незаконною оскільки він не вчиняв адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 5 статті 96 КУпАП.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 29 листопада 2018 року позовні вимоги було задоволено. Суд визнав протиправною та скасував постанову по справі про адміністративне правопорушення від 21 серпня 2018 року № 76, про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за частиною 5 статті 96 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 10200,00 грн., а справу про адміністративне правопорушення було закрито.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з даним рішенням суду відповідач подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв'язку з чим просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні адміністративного позову.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Обставини справи.

Судом першої інстанції було встановлено, що на підставі направлення від 24 липня 2018 року № 199 фахівцями відповідача було проведено перевірку на об'єкті за адресою АДРЕСА_1.

За результатами проведеної перевірки було встановлено виконання позивачем будівельних робіт з будівництва складського приміщення, яке прибудовано впритул до магазину № 10, розташованого за адресою: АДРЕСА_1, без відповідних дозвільних документів, що надають право виконувати такі роботи, а також складено акт № 01 (без дати).

В зв'язку з вказаними порушеннями відповідач прийняв постанову по справі про адміністративне правопорушення від 21 серпня 2018 року № 76, про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за частиною 5 статті 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 10200,00 грн..

Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не був присутнім при розгляді справи про притягнення його до адміністративної відповідності за частиною 5 статті 96 КУпАП, а також відсутні відомості про ознайомлення або направлення йому поштою оскаржуваної постанови. Також, в порушення пункту 21 Порядку № 553 в акті перевірки № 01 не зроблено запис про те, що позивач відмовився від підпису та отримання акту перевірки, а також не надано відповідачем доказів на підтвердження факту отримання позивачем цього акту перевірки.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України та Законам України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та Про регулювання містобудівної діяльності.

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.

Так, судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що 16 березня 2018 року на адресу Первомайського міського голови ОСОБА_3 надійшло звернення фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 щодо законності будівництва господарських приміщень та топкової до кафе по АДРЕСА_1, яке здійснюється фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2. Виконавчий комітет Первомайської міської ради Миколаївської області листом від 04 квітня 2018 року за вихідним № Х-218-18 звернувся до відповідача щодо проведення перевірки законності будівельних робіт по вказаному об'єкту для надання відповіді на вищевказаним зверненням

Відповідно до направлення від 12 квітня 2018 року № 91 проведено позапланову перевірку на об'єкті «Будівництво господарської будівлі та топкової за адресою: АДРЕСА_1».

Позапланову перевірку розпочато 16 квітня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_5 В ході перевірки встановлено, що за вказаною адресою побудовано господарську будівлю розмірами 9,2 х 4,6 м, стіни якої виготовлені з шлакоблоку, дах з азбестоволокнистих листів. Впритул до стіни господарської будівлі збудовано котельню розмірами 2х2 м, стіни та дах, якої виготовлені з листів профільованих.

Під час перевірки встановлено самочинне будівництво об'єкта, однак інспектором не можливо встановити суб'єкта містобудування, який збудував такий об'єкт, хоча в заяві ФОП ОСОБА_4 було вказано суб'єкта містобудування - ФОП ОСОБА_2.

Відповідно до частини 2 пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок) у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Так, з відзиву відповідача вбачається направлення матеріалів перевірки листом від 20 квітня 2018 року № 1014-1777-18 до Первомайського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області для встановлення особи суб'єкта містобудування, копії яких до нього не долучено. Згідно листа Первомайського ВП ГУНП від 14.05.2018 року № 2251-17-18 отримали відповідь, що власником будівлі за вказаною адресою є ОСОБА_2.

Разом з тим, незважаючи на передбачений пунктом 9 Порядку алгоритм дій, відповідач на підставі направлення від 24 липня 2018 року № 199 знову провів перевірку на об'єкті «Будівництво господарської будівлі та топкової за адресою: АДРЕСА_1», що не передбачено положеннями Порядку та свідчить про істотні порушення процедури проведення перевірки відповідачем.

Відповідно до положень пункту 7 Порядку підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Так, з направлення для проведення позапланового заходу від 24 липня 2018 року №199 (на підставі якого було проведено перевірку в липні-серпні 2018 року) вбачається, що підставою для проведення перевірки є звернення ФОП ОСОБА_4. Разом з тим, як було зазначено самим відповідачем у відзиві на позов перевірка в квітні 2018 року також проводилась на підставі звернення ФОП ОСОБА_4.

Відповідно до положень статті 6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

З аналізу наведеного вбачається, що відповідачем, який, як суб'єкт владних повноважень, повинен діяти на підставі та у межах власних повноважень, було двічі (у липні-серпні 2018 року та квітні 2018 року) проведено перевірки на одних і тих же підставах (звернення ФОП ОСОБА_4), що не передбачено положеннями пункту 7 Порядку та свідчить про відсутність законних підстав для проведення другої перевірки в квітні 2018 року та протиправність спірної постанови відповідача, винесеної за наслідком перевірки, що відбулась в квітні 2018 року.

Відповідно до пункту 9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно до пункту 12 Порядку посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 13 Порядку).

Разом з тим, як було зазначено позивачем та фактично підтверджено відповідачем у відзиві позивача не було надсилано повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі. Відповідачем було зазначено про повідомлення позивача про проведення перевірки за номером телефону НОМЕР_1, однак така форма сповіщення про проведення перевірки не передбачена пунктом 12 Порядку, нічим фактично не підтверджена, а тому є неналежною.

Більше того, у відзиві зазначено, що посадовою особою відповідача на підставі направлення від 24 липня 2018 року на наступний день - 25 липня 2018 року з виїздом на об'єкт розпочато проведення перевірки. Вказані посилання свідчать про порушення відповідачем в частині дотримання строку сповіщення про проведення перевірки.

Відповідно до пункту 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ від 06 квітня 1995 року № 244 справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Так, з матеріалів справи вбачається, що в протоколі від 07 серпня 2018 року зазначено, що справа буде розглядатись 21 серпня 2018 року об 11:00 хв., водночас, зі вказаного протоколу не вбачається, що позивач був ознайомлений з ним, отримував копію, в протоколі відсутній підпис позивача, його пояснення, а жодних відомостей щодо відмови позивача підписувати вказаний протокол відповідачем не надано.

Наведені обставини свідчать про відсутність факту сповіщення позивача про розгляд питання про притягнення його до відповідальності та, відповідно, про порушення пункту 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Також, згідно до пункту 20 вищевказаного порядку посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

З аналізу наведеного можна дійти висновку, що в разі встановлення відповідачем під час підготовки справи до розгляду, відсутності факту сповіщення суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи, то подальший розгляд питання про притягнення до відповідальності по суті, є протиправним, оскільки позивача не було сповіщено належним чином про такий розгляд за три доби.

Таким чином, враховуючи все вищезазначене, колегія суддів приходить до висновку, що позовні вимоги про скасування спірної постанови відповідача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Доводи апеляційної скарги.

Доводи, викладені у апеляційній скарзі за змістом ідентичні до зазначених в позові, зазначених висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні норм матеріального права.

Інші доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині рішенні, ґрунтуються на суб'єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Таким чином, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції правильно дійшов висновку щодо спірних правовідносин.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області - залишити без задоволення, а рішення Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 29 листопада 2018 року - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя Шляхтицький О.І.
Судді Семенюк Г.В. Потапчук В.О.