Справа № 308/10859/18
Суддя: Шевчук Світлана Михайлівна
Дата ухвалення: 2019-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2019 рокуЛьвів№ 857/487/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Шевчук С.М.,

суддів Кухтея Р.В., Носа С.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 листопада 2018 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 308/10859/18 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Поліцейського взводу №2 роти №2 Управління патрульної поліції в Закарпатській області Рубіш І.І. про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, яким просив скасувати постанову серії НК №335529 від 14.09.2018 року, винесену інспектором роти №2 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Закарпатській області Рубіш І.І. про притягнення його до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 листопада 2018 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Поліцейського взводу №2 роти №2 Управління патрульної поліції в Закарпатській області Рубіш І.І. про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративні правопорушення - залишено без розгляду.

Ухвалу суду оскаржив ОСОБА_1, подавши на неї апеляційну скаргу, якою просить скасувати ухвалу суду, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційних вимог посилається на те, що йому та його представнику не надходило жодних повідомлень та повісток з викликом до суду. Зазначає, що не мав змоги прибути в судове засідання з поважних причин, оскільки перебував за кордоном, про що свідчить штамп в його паспорті про перетин кордону від 17.11.2018 року. Також поважність неприбуття в судове засідання підтверджує копія подорожнього листа №067843 вантажного автомобіля в міжнародному сполученні від 26.10.2018 року серії ААВ, в якому зазначається, що строк його відрядження за межі України становить 45 діб. Будучи за кордоном він не мав змоги перевірити свою поштову скриньку, або ж відстежити дату судового засідання на порталі «Судова влада».

З матеріалів справи (журналу поштової кореспонденції від 16.01.2019року, списку №185 поштових відправлень, відстежень рекомендованих поштових відправлень Укрпочта), слідує рекомендоване поштове відправлення, у якому містилася повістка виклик до суду за №510 на адресу представника позивача -адвоката ОСОБА_3 було вручено 25.01.2019року о 14:33год. Рекомендоване поштове відправлення №529 в якому містилась повістка про виклик до суду позивача було доставлено у поштове відділення по місцю проживання позивача 24.01.2019року, однак не вручено з незалежних від поштового відділення причин.

У відповідності до ч. 10 ст. 126 КАС України вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і особі, яку він представляє. Таким чином, з врахуванням вказаного вище, оскільки представник позивача отримав повістку про виклик в судове засідання на 31.01.2019року, то позивач вважається таким, що отримав вказану повістку і був обізнаний про судове засідання.

Відповідач про час та місце розгляду справи повідомлений засобами поштового та електронного зв'язку.

Зважаючи на те, що сторони в судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини не прибуття суд не повідомили, колегія суддів приходить до висновку про можливість слухання даної справи в порядку письмового провадження.

Дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Суд першої інстанції, приймаючи оскаржувану ухвалу, виходив з того, що позивач та його адвокат в судове засідання повторно не з'явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені своєчасно і належним чином, про що свідчать наявні в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення. Клопотання про відкладення слухання справи чи розгляд справи за їх відсутності до суду не надходили. Враховуючи зазначене, виходячи з вимог п.4 ч.1 ст. 240 КАС України, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення адміністративного позову без розгляду.

Апеляційний суд погоджується з такими висновками суду першої інстанції, при цьому враховує таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 286 КАС України, адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевим загальним судом, як адміністративним протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

За наведених положень законодавства, при розгляді справ про притягнення до адміністративної відповідальності застосовуються скорочені строки розгляду справ.

Відтак, подаючи позовну заяву до суду у зазначеній категорії справ позивач та його представники були обізнані з приводу того, що справа підлягає розгляду впродовж десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

З огляду на обумовлені строки розгляду зазначеної справи, позивач повинен належним чином користуватися наданими йому процесуальними правами, не допускати зволікань та чинити перешкод суду у розгляді зазначеної справи у встановлені законом строки.

Для забезпечення розгляду судом, поданої позивачем позовної заяви у встановлені строки, позивач наділений правом бути присутнім під час розгляду його справи особисто, а в разі неможливості особистої участі позивача у розгляді справи він вправі доручити представництво його інтересів у суді іншій особі, або направити до суду заяву про розгляд судом справи за відсутності позивача та представника.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем заява про розгляд справи за його відсутності та відсутності його представника не надходила.

Позовна заява від імені позивача подана його представником адвокатом ОСОБА_3, на підтвердження чого до матеріалів справи долучено копії відповідних документів на підтвердження повноважень зазначеного представника.

У відповідності з ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неприбуття в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і в суду є достовірні докази про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи.

Таким чином, підставою для залишення позовної заяви без розгляду є повторне неприбуття позивача без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що позивач та його представник в судове засідання, яке було призначено на 18 жовтня 2018 року на 09 год. 45 хв., не з'явилися, хоч були належним чином повідомлені судом. Рекомендовані повідомлення були вручені позивачу та представнику, про причини неявки суду не повідомили. У зв'язку з чим, розгляд справи було відкладено на 16 листопада 2018 року на 09 год. 45 хв., про що повідомлено сторін у справі.

Частиною 2 ст. 44 КАС України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Паскал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лигун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.89 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, колегія суддів вважає, що будучи ініціатором судового розгляду справи позивач має активно використовувати власні процесуальні права, не зловживаючи ними, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права йому надані. Натомість, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Відповідно, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв'язку із виконанням тих обов'язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Отже, особи, які беруть участь у справі, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

З наведеного вбачається, що позивач зобов'язаний був повідомити суд про неприбуття на засідання або направити іншу компетентну особу, однак вказаних дій не здійснив, що не спростовано ним під час апеляційного розгляду справи.

Стосовно ж судового засідання призначеного на 16.11.2018року, то як вбачається з матеріалів справи а зокрема, з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, вбачається, що позивач повістки виклику до суду у відділенні поштового зв'язку не отримав, у зв'язку з чим рекомендоване відправлення повернуто суду (а.с. 26).

Водночас з матеріалів справи вбачається, що судом направлялися також повістка про виклик в судове засідання на 16.11.2018 року представнику позивача. Зазначена повістка була вручена зазначеному представнику позивача- ОСОБА_3. 29.10.2018року (а.с.28).

Так, у відповідності до ч. 10 ст. 126 КАС України вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і особі, яку він представляє. Таким чином, з врахуванням вказаного вище, оскільки представник позивача отримала повістку про виклик в судове засідання на 16.11.2018року, а відтак, і позивач вважається таким, що отримав вказану повістку і був обізнаний про судове засідання.

Натомість в судове засідання призначене на 16.11.2018року ні позивач, ні його представник не прибули.

З огляду на вищезазначені обставини, та вказані правові норми, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки матеріалами справи підтверджено факт повторного неприбуття позивача (його представника) до судового засідання з неповідомленням суду про причини такого неприбуття та не наданням клопотання про можливість розгляду справи без участі позивача та його представника.

За таких обставин, підстави для скасування ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 листопада 2018 року про залишення позовної заяви без розгляду відсутні.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. 308, ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 325, ст. 329 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 листопада 2018 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 308/10859/18 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення. У випадку оголошення судом апеляційної інстанції лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. М. Шевчук
судді Р. В. Кухтей
С. П. Нос
Повне судове рішення складено 31 січня 2019 року.