Справа № 826/4080/18
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2019-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/4080/18 Суддя першої інстанції: Головань О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Степанюка А.Г.,

суддів - Епель О.В., Карпушової О.В.,

при секретарі - Ліневській В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Антимонопольного комітету України на проголошене о 17 годині 56 хвилин рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 серпня 2018 року, повний текст якого складено 05 жовтня 2018 року, у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Херсонський завод кондитерських виробів» до Антимонопольного комітету України, третя особа - Херсонське вище училище фізичної культури Херсонської міської ради, про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Херсонський завод кондитерських виробів» (далі - Позивач, ТОВ «ХЗКВ») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Антимонопольного комітету України (далі - Відповідач, АМК України) про визнання протиправним та скасування рішення постійно діючої колегії АМК України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №1132-р/пк-пз від 07.02.2018 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2018 року залучено до участі у справі Херсонське вище училище фізичної культури Херсонської міської ради в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору (далі - Третя особа, Херсонське училище).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.08.2018 року позов задоволено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що, по-перше, Відповідач був вправі розглядати скаргу, що стосується два лоти, по-друге, експлуатаційний дозвіл є обов'язковим виключно для операторів ринку, що провадять діяльність з виробництва та/або зберігання харчових продуктів тваринного походження, до кола яких Позивач не належить, по-третє, до договору оренди нерухомого майна обґрунтовано надані лише документи, які стосуються тендерної документації, а не всі додатки до нього, по-четверте, надання витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 2017 рік не може вважатися порушенням законодавства з огляду на те, що тендерна документація була оприлюднена наприкінці 2017 року.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю. В обґрунтування своєї позиції зазначає, що судом першої інстанції не було враховано, що, по-перше, тендерна документація передбачала обов'язок учасника надати копію експлуатаційного дозволу для потужностей (об'єктів) з виробництва, переробки або реалізації харчових продуктів, а його відсутність свідчить про невідповідність тендерної пропозиції тендерній документації, по-друге, тендерною документацією не передбачено можливості надання не у повному обсязі додатків до договору оренди, які є його невід'ємною частиною, по-третє, витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань повинен був бути наданий саме станом на 2018 рік, а не на 2017 рік. Крім того, звертає увагу, що процедура закупівлі відмінена замовником. Окремо, посиланням на правову позицію Верховного Суду, наголошує, що орган оскарження не наділений повноваженнями оцінювати відповідність закону вимог замовників до конкурсної документації на етапі оскарження рішення про результати торгів, у той час як правом щодо оскарження вимог документації Позивач не скористався.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.11.2018 року відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

У відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «ХЗКВ» просить відмовити в її задоволенні у повному обсязі, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що надання експлуатаційного дозволу оператором ринку, який здійснює виробництво продуктів харчування рослинного походження, неможливе з огляду на те, що його видача таким суб'єктам господарювання чинним законодавством не передбачена. Крім того, підкреслює, що у тендерній документації міститься вимога надати договір оренди, чинний на наступний рік, у той час як відсутня вимога щодо надання всіх додатків до такого договору. Також наголошує, що витяг Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань був поданий станом на поточний рік - рік оприлюднення тендерної документації. Поряд з цим звертає увагу, що у постанові Верховного Суду, на яку посилається АМК України, вирішувалося питання щодо застосування положень Закону України «Про публічні закупівлі» у редакції, яка діяла до 01.04.2016 року, а відтак дане рішення суду касаційної інстанції до спірних правовідносин застосовано бути не може.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.12.2018 року справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 16.01.2019 року.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.01.2019 року продовжено строк розгляду справи та оголошено перерву у судовому засіданні до 30.01.2019 року.

У судовому засіданні представник Апелянта доводи апеляційної скарги підтримав та просив суд її вимоги задовольнити повністю з викладених у ній підстав.

Інші учасники справи, які належним чином повідомлялися про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибули.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення повноважного представника апелянта, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції встановив, що рішенням тендерного комітету уповноваженої особи Херсонського училища від 11.12.2017 року затверджено тендерну документацію на закупівлю товару «Код 15810000-9 Хлібопродукти, свіжовипечені хлібобулочні та кондитерські вироби» (а.с. 77-84) (далі - Тендерна документація) та розміщено оголошення про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель (а.с. 91-93).

Тендерні пропозиції подано чотирма учасниками - Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (лоти №1-2), Підприємством зі споживчої кооперації «Хлібокомбінат Скадовського райст» (лот №1), Товариством з обмеженою відповідальністю «Херсонський завод кондитерських виробів» (лоти №1-2), Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 (лоти №1-2).

Зі змісту інформації, що міститься в електронній системі закупівель, переможцем конкурсу визначено ТОВ «ХЗКВ» та 04.01.2018 року Херсонським училищем оприлюднено повідомлення про намір укласти договори.

Через електронну систему закупівель ФОП ОСОБА_1 була подана 20.01.2018 року скарга №UA-2017-12-12-004250-с.а2, яка рішенням АМК України від 23.01.2018 року №561-р/пк-пз залишена без розгляду (а.с. 47-48).

Крім того, через електронну систему закупівель ФОП ОСОБА_1 була подана 20.01.2018 року скарга №UA-2017-12-12-004250-с.а1 (а.с. 69-72), в якій остання просила прийняти рішення про встановлення порушень процедури закупівлі, вчинених тендерним комітетом Херсонського училища під час проведення відкритих торгів (UA-2017-12-12-004250-с) та зобов'язати замовника скасувати своє рішення про визначення ТОВ «ХЗКВ» переможцем процедури закупівлі по лотах №1 та №2 і зобов'язати замовника перейти до розгляду наступної тендерної пропозиції.

Рішенням постійно діючої адміністративної колегії АМК України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 23.01.2018 року №560-р/пк-пз скаргу прийнято до розгляду.

Рішенням постійно діючої адміністративної колегії АМК України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 07.02.2018 року №1132-р/пк-пз частково задоволено скаргу ФОП ОСОБА_1 - зобов'язано Херсонське училище скасувати рішення про визначення ТОВ «ХЗКВ» переможцем процедури закупівлі - «ДК 021:2015:15810000-9 - Хлібопродукти, свіжоспечені хлібобулочні та кондитерські вироби. 2 лоти», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб порталі Уповноваженого органу за № UA-2017-12-12-004250-с, за лотами №№ 1-2 (а.с. 73-76).

На підставі встановлених вище обставин, суд першої інстанції, здійснивши системний аналіз положень ст. 4, 18, 22, 37 Закону України «Про публічні закупівлі», ст. ст. 1, 23 Закону України «Про основні принципи та вимоги до якості і безпечності харчових продуктів», прийшов до висновку, що оскаржуване рішення АМК України прийнято всупереч положень чинного законодавства, оскільки матеріалами справи не підтверджується викладені у скарзі ФОП ОСОБА_1 твердження щодо невідповідності тендерної пропозиції ТОВ «ХЗКВ» тендерній документації Херсонського училища.

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на таке.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначаються Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до ч. 3 ст. 8 Закону Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов'язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України.

Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України повинен мати вищу освіту.

Член постійно діючої адміністративної колегії (колегій), який є пов'язаною особою із суб'єктом оскарження або замовником, не може брати участі в розгляді та прийнятті рішень щодо такої скарги і повинен бути замінений на час розгляду і прийняття рішення щодо такої скарги іншим державним уповноваженим Антимонопольного комітету України, що визначається Головою Антимонопольного комітету України.

Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону України «Про Антимонопольний комітет України», якщо інше не встановлено цим Законом.

Приписи ч. 1 ст. 18 Закону визначають, що скарга до органу оскарження подається суб'єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб'єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб'єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.

Відповідно до ст. 20 Закону відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 22 Закону тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Тендерна документація повинна містити: 1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним; 3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов'язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля; 4) кількість товару та місце його поставки; 5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 7) проект договору про закупівлю з обов'язковим зазначенням порядку змін його умов; 8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота); 9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ); 10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій; 11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції; 12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати); 16) прізвище, ім'я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв'язок з учасниками; 17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб'єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.

Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов'язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Приписи ст. 16 Закону визначають, що замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Замовник не встановлює кваліфікаційні критерії та не визначає перелік документів, що підтверджують подану учасниками інформацію про відповідність їх таким критеріям, у разі закупівлі нафти, нафтопродуктів сирих, електричної енергії, послуг з її передачі та розподілу, централізованого постачання теплової енергії, централізованого постачання гарячої води, послуг з централізованого опалення, послуг поштового зв'язку, поштових марок і маркованих конвертів, телекомунікаційних послуг, у тому числі з трансляції радіо- та телесигналів, послуг з централізованого водопостачання та/або водовідведення, послуг з перевезення залізничним транспортом загального користування.

Документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції та не вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, у складі тендерної пропозиції не може бути підставою для її відхилення замовником.

Відповідно абз. 2 п. 1, п. 4 ч. 1 ст. 30 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо учасник не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що перелік документів, які мають підтверджувати відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям, як і самі критерії, визначаються в тендерній документації. При цьому замовник справі відхилити тендерну пропозицію в разі, якщо вона не відповідає умовам тендерної документації.

Як вбачається з матеріалів справи, обґрунтовуючи своє рішення, АМК України зазначив, що у складі тендерної пропозиції ТОВ «ХЗКВ» відсутні: експлуатаційний дозвіл на приміщення, що залучається для зберігання продуктів харчування; невід'ємні частини до договору оренди нерухомого майна від 01.03.2017 року №01-03/17 Ц; витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань за поточний рік.

Надаючи оцінку даним твердженням Відповідача, які викладені останнім й в апеляцій скарзі, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до п. 5 розділу 3 Тендерної документації на підтвердження відповідності встановленому критерію про наявність обладнання та матеріально-технічної бази учасник задає, зокрема, копію експлуатаційного дозволу для потужностей (об'єктів) з виробництва, переробки або реалізації харчових продуктів.

Як вбачається з матеріалів справи та було вірно встановлено судом першої інстанції, ТОВ «ХЗКВ» не надано у складі тендерної пропозиції експлуатаційного дозволу для потужностей (об'єктів) з виробництва, переробки або реалізації харчових продуктів, оскільки згідно ст. 1, 23 Закону України «Про основні принципи та вимоги до якості та безпечності харчових продуктів» експлуатаційний дозвіл - документ дозвільного характеру, що видається територіальним органом компетентного органу операторові ринку за результатами інспектування його потужності та посвідчує право оператора ринку здійснювати визначену цим Законом діяльність з виробництва та/або зберігання харчових продуктів тваринного походження.

Експлуатаційний дозвіл отримують оператори ринку, що провадять діяльність, пов'язану з виробництвом та/або зберіганням харчових продуктів тваринного походження.

Згідно п. 1 Порядку видачі експлуатаційного дозволу, форми експлуатаційного дозволу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 року №930, цей Порядок визначає процедуру видачі, відмови у видачі, тимчасового припинення дії експлуатаційного дозволу для операторів ринку, що провадять діяльність з виробництва та/або зберігання харчових продуктів тваринного походження

Таким чином, як вірно зазначив суд першої інстанції, згідно вимог чинного законодавства обов'язок з отримання експлуатаційного дозволу розповсюджується виключно на операторів ринку, що поводять діяльність з виробництва та/або зберігання харчових продуктів тваринного походження. Разом з тим, Окружний адміністративний суд міста Києва вірно зауважив, що відповідні нормативні приписи на ТОВ «ХЗКВ» не поширюються, оскільки він є постачальником виключно хлібобулочних та кондитерських виробів згідно довідки №01/12/12/17/41 від 22.12.2017 року, наданої в складі тендерної пропозиції (а.с. 85).

Як вже було зазначено вище, в силу положень ч. 4 ст. 16 Закону документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції та не вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, у складі тендерної пропозиції не може бути підставою для її відхилення замовником.

Таким чином, тендерна документація може містити вимоги щодо наявності певних дозвільних документів в якості кваліфікаційного критерію. Однак відсутність таких документів у складів тендерної пропозиції з тих підстав, що отримання їх не є обов'язковим для ведення певної господарської діяльності, не може мати наслідком відхилення її замовником. Відтак, як вірно зазначив суд першої інстанції, відсутні підстави стверджувати, що ненадання ТОВ «ХЗКВ» у складі тендерної пропозиції копії експлуатаційного дозволу для потужностей (об'єктів) з виробництва, переробки або реалізації харчових продуктів, отримання якого для згаданого підприємства не є обов'язковим, є порушенням умов Тендерної документації.

Твердження Апелянта з посиланням на постанову Верховного Суду від 13.03.2018 року у справі №826/987/16, на наявність у Позивача права оскаржити умови Тендерної документації та відсутність в органу оскарження повноважень оцінювати відповідність закону вимог замовників до конкурсної документації на етапі оскарження рішення про результати торгів, судовою колегією оцінюється критично, оскільки, по-перше, наявність підстав для такого оскарження визначає сам учасник (або інша особа, яка бажає взяти участь у тендері), якщо вважає, що певні умови не відповідають законодавству або є дискримінаційними, по-друге, положеннями Закону прямо передбачено, що відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, у складі тендерної пропозиції не може бути підставою для її відхилення замовником.

Відтак Окружний адміністративний суд міста Києва прийшов до правильного висновку про відсутність підстав вважати, що неподання ТОВ «ХЗКВ» у складі тендерної пропозиції копії експлуатаційного дозволу для потужностей (об'єктів) з виробництва, переробки або реалізації харчових продуктів є невідповідністю умовам Тендерної документації.

Щодо позиції суду першої інстанції про дотримання вимог додатку №2 до Тендерної документації, судова колегія вважає за необхідне зазначити таке.

Так, зі змісту додатку №2 до Тендерної документації вбачається, що до переліку документів щодо матеріально-технічного стану та санітарного стану включаються, зокрема, експлуатаційний дозвіл на право власності на приміщення, що залучаються для зберігання продуктів харчування. В разі оренди або найму, або позики складських приміщень, транспортних засобів, для підтвердження необхідно надати копії договорів оренди або найму або позики дійсними на наступний рік.

Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «ХЗКВ» у складі тендерної пропозиції договір оренди нерухомого майна від 01.03.2017 року №01-03/17 Ц, укладеного з ПрАТ «Херсонський хлібокомбінат» (а.с. 86-87), відповідно до якого Позивач приймає у тимчасове платне користування частину будівлі строком з 01.07.2017 року по 31.08.2019 року, а також інші нежитлові приміщення згідно з переліком, зазначеним у додатку №1, що є невід'ємною частиною даного договору. Додаток №1 містить інформацію про вартість майна на момент укладення цього договору.

У складі тендерної пропозиції до вказаного договору надано лише акт приймання-передачі нерухомого майна від 01.03.2017 року (а.с. 87, зворотній бік), тоді як додатки до вказаного договору - перелік (переліки) майна, схеми розміщення приміщень, розрахунок орендної плати - надані не були.

Надання виключно вказаних документів, на переконання судової колегії, Окружний адміністративний суд міста Києва обґрунтовано визнав достатнім для виконання умов додатку №2 Тендерної документації в указаній частині, оскільки формулювання її вимог свідчить, що договором оренди має підтверджуватися, по-перше, наявність приміщення, що залучається для зберігання продуктів харчування, по-друге, дійсність такого договору на наступний рік. Наявність вказаних відомостей, на думку суду апеляційної інстанції, можливо визначити за наслідками дослідження наданих ТОВ «ХЗКВ» у складі тендерної пропозиції договору оренди нерухомого майна та акті приймання-передачі нерухомого майна. Відтак неподання інших додатків до вказаного договору не може вважатися недотриманням вимог Тендерної документації.

Надаючи оцінку твердженню суду першої інстанції про відповідність тендерної пропозиції Позивача положенням п. 1 розділу 3 Тендерної пропозиції, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

Згідно п. 1 р. 3 Тендерної документації тендерна пропозиція має містити копію витягу з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, за поточний рік.

Як вірно зауважив суд першої інстанції, у даному випадку Тендерна документація затверджена замовником 11.12.2017 року, розміщена на веб-порталі Уповноваженого органу 12.12.2017 року, остаточна редакція документації датована 27.12.2017 року, тоді як розкриття тендерних пропозицій відбулося 04.01.2018 року (а.с. 91-93).

Суд першої інстанції обґрунтовано відзначив, що у Тендерній документації не міститься уточнення щодо визначення терміну «поточний рік» з огляду на розміщення тендерної документації наприкінці 2017 року. Відтак судова колегія погоджується з твердженням про те, що поточним роком може бути як рік розміщення тендерної документації, так і рік подання тендерних пропозицій чи їх розкриття.

Отже, надання Позивачем у складі тендерної пропозиції витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № станом на 12.12.2017 року, тобто станом на поточний рік дня розміщення тендерної документації, не може свідчити про недотримання ТОВ «ХЗКВ» вимог Тендерної документації.

Відповідно до ч. 9, абз. 1 ч. 10 ст. 18 Закону за результатами розгляду скарги орган оскарження має право: прийняти рішення про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про закупівлі, передбаченої цим Законом) та про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов'язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз'яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства, або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

Орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарг приймаються органом оскарження виключно на його засіданнях.

За правилами ч. 11 ст. 18 Закону орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються: висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі; висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні; підстави та обґрунтування прийняття рішення; у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов'язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.

Рішення органу оскарження містить таку інформацію: найменування органу оскарження; короткий зміст скарги; мотивувальну частину рішення; резолютивну частину рішення; строк оскарження рішення.

Протягом одного робочого дня після прийняття рішення за результатами розгляду скарги орган оскарження в електронній системі закупівель надає інформацію про резолютивну частину рішення та протягом трьох робочих днів з дня його прийняття розміщує рішення в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарги відразу після розміщення в електронній системі автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу і надсилається суб'єкту оскарження та замовнику.

Оскільки оскаржуване рішення АМК України згаданим критеріями не відповідає, адже висновки щодо невідповідності тендерної пропозиції ТОВ «ХЗКВ» Тендерній документації спростовуються матеріалами справи, а в апеляційній скарзі доводів, які б спростували відповідні висновки суду першої інстанції не наведено, колегія суддів приходить до висновку про обґрунтованість позиції Окружного адміністративного суду міста Києва про необхідність задоволення позовних вимог.

Крім того, судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Антимонопольного комітету України - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 серпня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя А.Г. Степанюк

Судді О.В. Епель

О.В. Карпушова

Повний текст постанови складено « 30» січня 2019 року.