Справа № 260/98/19
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2019-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 січня 2019 рокум. Ужгород№ 260/98/19

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Скраль Т.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (АДРЕСА_1), в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 (90623, Закарпатська область, Рахівський район, с. Костилівка, вул. Б. Хмельницького, буд. 39) до Рахівського районного відділу Головного управління Державної міграційної служби в Закарпатській області (90600, Закарпатська область, м. Рахів, вул. Шевченка, 7), Головного управління Державної міграційної служби в Закарпатській області ( 88017, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Грибоєдова, буд. 12а) про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

28 січня 2019 року, ОСОБА_1, в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Рахівського районного відділу Головного управління Державної міграційної служби в Закарпатській області, Головного управління Державної міграційної служби в Закарпатській області, якою просить: 1) визнати протиправною бездіяльність Рахівського районного відділу Головного управління Державної міграційної служби у Закарпатській області та Головного управління Державної міграційної служби у Закарпатській області щодо не оформлення ОСОБА_2 паспорта громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 №2503-ХІІ; 2) зобов'язати Рахівський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби у Закарпатській області та Головне управління Державної міграційної служби у Закарпатській області оформити та видати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 №2503-ХІІ.

Відповідно до частини 1 та 3 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Розглянувши зміст позовної заяви, суддя встановив наявність підстав для залишення позову без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 94 частини 5 КАС України, учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Додані докази позивачем - подані в копіях, без дотримання частини п'ятої статті 94 КАС України, тобто не засвідчені позивачем, якщо копія зроблена з оригіналу та відсутня дата такого засвідчення.

Крім того, позивач не зазначив де знаходиться оригінал письмового доказу, якщо відсутній у нього такий, приєднавши тільки копії доказів до адміністративного позову без підтвердження відповідності копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до статті 161 частин 3 КАС України, до позовної заяви додаються документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві позивач посилається на звільненні від сплати судового збору відповідно до пункту 7 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», у зв'язку із зверненням із заявою до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Положення КАСУ щодо законних представників вироблені на основі норм матеріального права, зокрема Цивільного кодексу та Сімейного кодексу України, оскільки інститут законного представника існує у матеріальних правовідносинах, а в процесуальних правовідносинах він є похідним.

За приписами частини другої статті 56 КАС України, права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб, які досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, можуть захищати в суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Відповідно до цієї норми, суд може залучити до участі у таких справах відповідно неповнолітніх осіб.

Крім того, законним представником неповнолітньої особи (віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років) є батько, мати, усиновлювач, піклувальник (частина друга статті 154 та частина четверта статті 232 Сімейного кодексу України, частина третя статті 69 ЦК України).

Отже, для захисту прав, свобод та інтересів неповнолітньої особи КАС України встановлює альтернативу: або ця особа робить це сама, якщо спір виник у правовідносинах, у яких відповідно до законодавства вона може самостійно брати участь або її представляє законний представник.

В даному випадку, до суду звернулася як законний представник - мати ОСОБА_1, в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1.

ОСОБА_2, досяг віку з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність.

Частина третя статті 154 Сімейного кодексу України, визначає, що батьки мають право звернутися за захистом прав та інтересів дітей і тоді, коли відповідно до закону вони самі мають право звернутися за таким захистом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (далі по тексту - Закон № 3674-VI).

Позивач, в адміністративному позові зазначає, що відповідно до п.7 статті 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Слід зазначити, що участь у судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб врегульовано статтями 53, 54 КАС України та регулює інший вид представництва, який відмінний від законного представництва, де представництво здійснюється на основі закону (стаття 56 КАС України).

Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Однак, позивачем не надано жодних доказів, щодо підтвердження, що він є законним представником дитини з інвалідністю або недієздатної особи з інвалідністю, тому, позивач, не звільнений від сплати судового збору, відповідно до пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 3 частини 1 Закону № 3674-VI, судовий збір справляється, в тому числі, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до статті 4 Закону № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності статті 4 частини 2 Закону № 3674-VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, зокрема: за подання до адміністративного суду адміністративного позову, а саме: 2) немайнового характеру, який подано: а) суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, б) фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2019 року встановлено розмір прожиткового мінімуму працездатних осіб у сумі 1921 грн.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено вимогу немайнового характеру.

Відповідно розмір необхідної до сплати позивачем суми судового збору за подання до суду позовної вимоги немайнового характеру складає 768,40 грн.

Для сплати судового збору за звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: отримувач коштів - УК у м. Ужгороді, 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38015610; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - 4005; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до статті 169 частини 1 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду:

- підтвердити відповідність поданих письмових доказів в копіях - оригіналу, які знаходиться у позивача, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення, а саме: свідоцтва про народження дитини; паспорта позивача; заяви до Рахівського районного відділу ДМС у Закарпатській області та Головного управління ДМС у Закарпатській області щодо оформлення паспорта громадянина України; відповідей Рахівського районного відділу ДМС у Закарпатській області та Головного управління ДМС у Закарпатській області на подані заяви щодо оформлення паспорта громадянина України;

- зазначити де знаходиться оригінал письмового доказу, у випадку відсутності такого доказу у позивача;

- докази сплати судового збору (оригінал квитанції чи платіжного доручення).

Ухвала вважається виконаною у встановлений строк, якщо до вказаної дати необхідні документи були подані до канцелярії суду або відправлені поштою.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

1.Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 до Рахівського районного відділу Головного управління Державної міграційної служби в Закарпатській області, Головного управління Державної міграційної служби в Закарпатській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

4. Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвалу суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.В. Скраль