Справа № 725/6236/18
Суддя: Вольська-Тонієвич О. В.
Дата ухвалення: 2019-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер 725/6236/18
Номер провадження 2-а/725/226/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.01.2019 року.Першотравневий районний суд м.Чернівці

в складі:

головуючої судді Вольської-Тонієвич О.В.,

при секретарі Григорчук Д.В.,

за участю представника позивачки ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 (06.07.1983р.н., місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1) до Чернівецької митниці Державної фіскальної служби (, місцезнаходження: вул.Руська, 248М м.Чернівці) про скасування постанови у справі про порушення митних правил,-

ВСТАНОВИВ:

В листопаді 2018 року позивачка ОСОБА_3 звернулася до Першотравневого районного суду м.Чернівці із вказаним вище позовом.

У позові посилалась на те, що 26 жовтня 2018 року Чернівецькою митницею ДФС винесено постанову про притягнення її до відповідальності за порушення митних правил за ст.485 МК України та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300% несплаченої суми митних платежів, а саме 1 665 865,17 грн.

Вважає постанову митного органу незаконною, оскільки вона перетинала кордон України як громадянка ОСОБА_4, тому на її думку, у відносинах з Україною виступала «нерезидентом», а отже, була наділена правами та обовязками «нерезидента».

Перетинаючи кордон, вона дотримувалася усіх митних формальностей, надала правдиві відомості, автомобіль був ввезений у режимі «тимчасового ввезення, тому, у неї не було умислу на ухилення від сплати будь-яких платежів.

Крім того, на її думку, митним органом не надано належних доказів на підтвердження вартості автомобіля, а службова записка, на яку посилається відповідач, не може бути належним доказом, адже визначена у записці вартість автомобіля встановлена не експертом-товарознавцем, а працівником митниці.

У подальшому митний орган провів розгляд справи без її участі , оскільки усі повідомлення та листи від митниці надсилалися за адресою, де вона не зареєстрована та не проживає.

Просила позов задовольнити та скасувати постанову про притягнення її до відповідальності за порушення митних правил.

11 грудня 2018 року від Чернівецької митниці ДФС до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач просив у задоволенні позову відмовити, оскільки вина ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.485 МК України повністю встановлена та доведена. Незважаючи на те, що при перетині митного кордону позивачка надала паспорт громадянки ОСОБА_4, у відносинах з Україною вона продовжувала діяти як громадянка України, а отже, була зобовязана сплатити необхідні платежі. Просили у задоволенні позову відмовити.

Розгляд справи відбувався у відсутність позивачки ОСОБА_3, яка до суду не зявилася, незважаючи на те, що належним чином повідомлялася судом про місце та час слухання справи.

Представник позивачки адвокат ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав позов та підтвердив викладені у ньому обставини. Вважає, що відповідачем не дотримано вимог законодавства як при складанні протоколу про порушення митних правил, так і при винесенні постанови про притягнення ОСОБА_3 до відповідальності, що є підставою для скасування рішення митного органу.

Представник відповідача ОСОБА_2 підтримала наданий відзив на позовну заяву. Просила у задоволенні позову ОСОБА_3 відмовити, виходячи з підстав, викладених у запереченні на відзив.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши та проаналізувавши письмові докази у їх сукупності, суд приходить до наступного:

Судом встановлено, що головним державним інспектором ВОР УПМП та МВ Чернівецької митниці ДФС відносно ОСОБА_3 було складено протокол про порушення митних правил №2603/40800/18 від 24.08.2018 року.

Згідно протоколу 24.08.2018 року на територію п/п «Порубне» в зону митного контролю вїхав легковий автомобіль марки «BMW 530», країна реєстрація Польща, реєстраційний номер RJA66130 під керуванням ОСОБА_3, яка слідувала з України до ОСОБА_4 у приватних справах та надала контрольний талон для проходження митного контролю по "зеленому коридору".

Під час митного контролю ОСОБА_3 подала закордонний паспорт громадянки України, виданий 14.11.2017 на ім'я "ОСОБА_3Т." .

В подальшому, під час проведення митних формальностей, працівникам митниці ОСОБА_3 пред'явила закордонний паспорт громадянки ОСОБА_4 №052567110, виданий 03.10.2014 року поліцією м.Сучава.

Згідно поданого до митного контролю паспорта громадянки ОСОБА_4 ОСОБА_3, виданого 03.10.2014 року, поліцією м.Сучава, на ім'я останньої та паспорта громадянки України для виїзду за кордон №FJ971218, виданий 14/11/2017 року, уповноваженим органом 7301, на ім'я ОСОБА_3, Macarenco Vera та ОСОБА_3 є однією і тією ж особою.

ОСОБА_3 також підтвердила, що вищевказані паспортні документи належать їй.

Маючи статус «резидента», для перетину митного кордону на транспортному засобі марки «BMW 530», країна реєстрація Польща, реєстраційний номер RJA66130, ОСОБА_3 використала паспортний документ ОСОБА_4, виданий 03.10.2014 року поліцією м.Сучава на ім'я останньої (а.с.30-31).

Згідно ч.2 ст. 380 МК України (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) громадянам-нерезидентам пропуск транспортних засобів особистого користування через митний кордон України здійснюється без застосування заходів гарантування.

Таким чином, під час переміщення вказаного транспортного засобу через митний кордон України особа надала документ, який є підставою для не сплати митних платежів при ввезенні транспортних засобів особистого користування, маючи статус «резидента».

Постановою по справі про порушення митних правил від 26.10.2018 року ОСОБА_3 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, а саме у розмірі 1 665 865 грн. 17 коп (а.с.7-9).

Відповідно до ст. 485 Митного кодексу України заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв'язку з якими було надано такі пільги, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Згідно з п.1 ст.377 Митного кодексу України, товари за товарними позиціями 8701-8707, 8711, 8716 згідно з УКТ ЗЕД, які підлягають державній реєстрації, при ввезенні громадянами на митну територію України або надходженні на митну територію України на адресу громадян у несупроводжуваному багажі або вантажних відправленнях для вільного обігу, незалежно від їх вартості, підлягають письмовому декларуванню та митному оформленню в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, з оподаткуванням ввізним митом за повними ставками Митного тарифу України, акцизним податком і податком на додану вартість за ставками, встановленими Податковим кодексом України.

Відповідно до ч.3 ст.380 Митного кодексу України (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) транспортні засоби особистого користування, що тимчасово ввозяться на митну територію України громадянами-нерезидентами, не підлягають письмовому декларуванню та звільняються від подання документів, що видаються державними органами, уповноваженими здійснювати види контролю, зазначені у статті 319 цього Кодексу. Пропуск таких транспортних засобів через митний кордон України здійснюється без застосування до них заходів гарантування, передбачених розділом X цього Кодексу. Пальне, що міститься у звичайних (встановлених заводом-виробником) баках зазначених транспортних засобів, не підлягає письмовому декларуванню та не є об'єктом оподаткування митними платежами.

Згідно з п.3 ч.1 ст.292 Митного кодексу України, митні платежі не сплачуються у разі якщо, при ввезенні товарів на митну територію України або вивезенні товарів з митної території України товари були поміщені у митний режим, який відповідно до положень Митного кодексу України не передбачає сплату митних платежів, на період дії цього режиму та при виконанні умов, що випливають з такого режиму.

Як встановлено судом з матеріалів справи, позивачка ОСОБА_3 ввезла автомобіль марки «BMW 530», країна реєстрація Польща, реєстраційний номер RJA66130, в режимі "тимчасового ввезення" відповідно до ст.380 МК України в порядку, передбаченому для громадян-нерезидентів, пред'явивши митному органу закордонний паспорт громадянки України.

Як передбачено п.50 ч.1 ст. 4 Митного кодексу України резиденти - це фізичні особи: громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які мають постійне місце проживання в Україні, у тому числі ті, які тимчасово перебувають за кордоном.

Згідно з п.1 ст.2 Закону України "Про громадянство України," якщо громадянин України набув громадянство (підданство) іншої держави або держав, то у правових відносинах з Україною він визнається лише громадянином України.

Як встановлено з матеріалів справи, позивачка ОСОБА_3 має паспорт громадянки України та паспорт громадянки ОСОБА_4. Постійним місцем проживання останньої є с. Старі Кути Косівського району, Івано-Франківської області. При цьому на території ОСОБА_4 позивачка не має зареєстрованого місця проживання, місця роботи. згідно відомостей, наданих Державною міграційною службою України в Чернівецькій області, ОСОБА_3 по питанню про отримання дозволу на виїзд на постійне місце проживання з України не зверталася (а.с.38).

З урахуванням наведеного, враховуючи наявність у ОСОБА_3 громадянства України та ОСОБА_4, суд вважає, що у спрних правовідносинах позивачка визнається громадянкою України.

Отже, протоколом про порушення митних правил від 24.08.2018 зафіксовано вчинення ОСОБА_3 дій, що мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України.

Таким чином, позивачка, як громадянка України при ввезенні на територію України автомобіля марки "BMW 530" повинна була сплати передбачені законодавством митні платежі.

Разом з тим, суд не може погодитися з розміром встановлених митних платежів, які підлягали сплаті ОСОБА_3, виходячи з наступного:

З матеріалів справи вбачається, що розмір митних платежів визначений на підставі службової записки №645/24/-70-20-02/03 від 14.09.18р.

Згідно п.1 ч.1 ст. 50 МК України, для нарахування митних платежів використовуються відомості, зокрема, про митну вартість товарів.

Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

Кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно матеріалів справи, митним органом не було встановлено відомостей про митну вартість товару (транспортного засобу), який ввозився позивачем тому, при визначенні розміру несплачених митних платежів та адміністративного стягнення, уповноважений орган керувався службовою запискою, відповідно до якої орієнтовна сума митних платежів складає 555 288 грн. 39 коп. (а.с.43).

Зокрема, зі змісту вказаної службової записки слідує, що відомості, щодо митної вартості транспортного засобу є інформативними і не можуть бути повністю достовірними, оскільки митна вартість транспортних засобів залежить від технічних характеристик, комплектації транспортного засобу, ознак, що характеризують ступінь зносу, пошкоджень, дефектів (а.с.46 на звороті).

При цьому жодних доказів на підтвердження обґрунтованості визначеного відповідачем розміру несплачених позивачем митних платежів суду не надано.

Таким чином, службова записка митного органу не є належним доказом у справі про порушення митних правил, оскільки не містить точного розрахунку митних платежів по вказаному транспортному засобу.

Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженою наказом Міністерства юстиції від 24.11.2003 №142/5/2092, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 24.07.2003 за № 1074/8395 (далі - Методика) у пункті 7.35 вказано, що у разі відсутності цінових даних колісних транспортних засобів (далі - КТЗ) у довідковій літературі, зокрема зазначеній у додатку 8, а також у разі наявності обставин, зумовлених змінами економічного стану країни, що супроводжуються різкими коливаннями цін на КТЗ, та в інших випадках, коли застосування довідкових даних є неможливим, допускається використання даних обмеженого ринку КТЗ. У такому випадку інформація про ціни на нові КТЗ чи КТЗ, які були в користуванні, може бути отримана з каталогів, комп'ютерних програм та прайс-листів дилерів виробників і торговельних фірм, а також із спеціалізованих для продажу КТЗ періодичних видань.

Пунктом 7.53.5 Методики, дозволяється використання ресурсів мережі Інтернет, однак довідкові дані, які використовуються під час оцінки отримані з ресурсів мережі Інтернет, повинні бути роздруковані із зазначенням дати отримання інформації і абсолютної URL-адреси і включені у звіт (акт) про оцінку або у висновок експерта (експертного дослідження).

Таким чином, відповідачем не дотримано вимог Методики, посилання на те, що для визначення вартості транспортного засобу використовувались Інтернет ресурси не підтверджується матеріалами справи, не надано підтвердження включення довідкових даних отриманих з ресурсів мережі Інтернет у звіт (акт) про оцінку або у висновок експерта, як і не надано звіту (акту) про оцінку або висновок експерта про визначення митної вартості транспортного засобу.

В службовій записці запропоновано для більш точної інформації, щодо визначення митної вартості автомобіля звернутися до експертів автотоварознавців щодо отримання інформації про комплектацію, ступінь зносу, пошкоджень, дефектів, які впливають на визначення митної вартості товарів та на повноту нарахування митних пошкоджень.

Однак матеріали справи не містять відомостей щодо звернення митного органу до експертів автотоварознавців.

Враховуючи наведене, суд вважає, що відповідач без належного обґрунтування взяв до уваги інформацію, наявну в службовій записці.

Аналізуючи фактичні обставини справи та наведені вище норми, суд дійшов висновку, що оскільки відповідачем не доведено правильність заявленої митної вартості автомобіля, уповноваженою посадовою особою митного органу не в повній мірі були виконані вимоги ст. 489 МК України та не встановлено усіх обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

Вказані обставини у своїй сукупності дають підстави дійти висновку про передчасність винесення відповідачем оскаржуваної в межах даної справи постанови, оскільки митним органом не було вчинено всіх необхідних заходів, дотримання яких гарантувало б правомірність останньої.

Частиною 2 ст.77 КАС України вказано, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що митним органом не доведено правомірність притягнення позивача до відповідальності за порушення митних правил, оскільки матеріали справи не містять належних та допустимих доказів в підтвердження факту вжиття відповідачем всіх необхідних заходів, які б засвідчили правомірність їх дій та обґрунтованість висновків.

У звязку із наведеними вище обставинами справи та враховуючи норми чинного законодавства, суд вважає за необхідне скасувати постанову митного органу від 26.10.2018 року про притягнення ОСОБА_3 до відповідальності за порушення митних правил, а справу повернути на новий розгляд до Чернівецької митниці ДФС України для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині судового рішення.

Керуючись ст.ст. 5, 9, 72, 77, 80, 90, 94 242, 245, 246, 250, 255, 271, 286, 295 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Скасувати постанову Чернівецької митниці Державної фіскальної служби України від 26 жовтня 2018 року у справі про порушення митних правил №2603/40800/18 про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ст.485 МК України та повернути справу на новий розгляд до Чернівецької митниці Державної фіскальної служби України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці О. В. Вольська-Тонієвич