Справа № 520/11911/18
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2019-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

з питання розгляду зауважень на протокол судового засідання

28 січня 2019 р. справа №520/11911/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сліденко А.В., розглянувши у порядку письмового провадження письмові зауваження представника позивача на протокол судового засідання від 21.01.2019 р. у справі за позовом ОСОБА_1 до ГУ ДФС у Харківській області про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації №5080/ІПК/20-40-13-02-11 від 03.12.2018р.,-

встановив:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 21.01.2019р. позов було задоволено, скасовано індивідуальну податкову консультацію ГУ ДФС у Харківській області №5080/ІПК/20-40-13-02-11 від 03.12.2018р.

25.01.2019 р. до канцелярії суду надійшли зауваження представника позивача до протоколу судового засідання від 21.01.2019 р. у справі №520/11911/18, які мотивовано тим, що у протоколі судового засідання зазначена інформація, що не відповідає дійсності стосовно надання учасникам справи вступного слова та можливості надати свої пояснення.

Розглядаючи подані зауваження, суддя зазначає, що згідно ч.1 ст.231 КАС України учасники справи мають право ознайомитися із технічним записом і протоколом судового засідання та протягом п'яти днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо їх неповноти або неправильності.

Частиною 2 ст.231 КАС України передбачено, що головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису і протоколу судового засідання не пізніше п'яти днів з дня їх подання в порядку письмового провадження. За ініціативою суду розгляд зауважень щодо технічного запису і протоколу судового засідання може здійснюватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Вивчивши матеріали справи та викладені у зауваженнях доводи, суд не вбачає необхідності у проведенні судового засідання для розгляду поданих зауважень, і вважає можливим розглянути їх у порядку письмового провадження.

Так, згідно з ч.1 ст.229 та ч.3 ст.229 КАС України повне фіксування судового засідання здійснюється за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу, а також ведення протоколу судового засідання.

Відповідно до ч.2 ст.230 КАС України у протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: 1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування адміністративного суду, який розглядає справу, прізвище та ініціали судді (суддів), секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, ім'я (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; 8) інші відомості, встановлені цим Кодексом.

Предметом судового контролю по справі №520/11911/18 є індивідуальна податкова консультація контролюючого органу - ГУ ДФС у Харківській області №5080/ІПК/20-40-13-02-11 від 03.12.2018р., тобто викладений на трьох сторінках формату А4 письмовий документ тероргану ДФС України регіонального рівня.

З усього тексту оскарженої індивідуальної податкової консультації безпосередній стосунок до предмету розгляду має лише абз.3 стор.2 (де викладено відтворення п.172.1 ст.172 Податкового кодексу України) та абз.3 стор.3 (де викладено висновок контролюючого органу про необхідність справляння податку з доходів фізичних осіб у межах правочину з відчуження гуртожитку за правилами п.172.2 ст.172 Податкового кодексу України).

Відтак, час, присвячений судом розгляду даної справи та зафіксований у протоколі судового засідання, є цілком достатнім для розв"язання даного питання правового характеру.

На початку судового засідання судом було повністю відтворено усі доводи і вимоги як позову, так і заперечень проти позову.

Указані обставини підтверджені відповідями представників учасників справи.

Розгляд спору відбувався у порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 6 ст.262 КАС України чітко передбачено, що судові дебати при розгляді справи у порядку спрощеного позовного провадження не проводяться.

Протокольною ухвалою суду у цілях створення сторонам найбільш сприятливих умов захисту прав та інтересів у судовому порядку було передбачено проведення судових дебатів, котрі відбулись з урахуванням особливостей ч.6 ст.262 КАС України.

Під час переходу суду до судових дебатів у представників сторін було з'ясовано як наявність додаткових пояснень чи клопотань, так і наявність підстав для початку судових дебатів.

Жодних пояснень, клопотань, заперечень представники сторін не висловлювали.

Питання представника позивача було спрямовано на з'ясування особистої думки представника контролюючого органу з приводу змісту норми матеріального права, що виходить поза межі предмету доказування, а тому у силу ч.3 ст.196 КАС України було усунуто головуючим із судового розгляду.

У судовому засіданні представнику позивача було надано для вивчення з можливістю зробити фотокопії з використанням власних технічних пристроїв виключно матеріали відзиву на позов.

Зазначена обставина підтверджується власним підписом представника позивача саме на першій сторінці відзиву на позов.

Таким чином, матеріали справи у повному обсязі представнику позивача з боку суду не передавались, а постійно знаходились у розпорядженні та користуванні суду.

Після з'ясування судом у представника позивача відсутності потреби у процесуальній реакції на доводи та докази відзиву на позов, розгляд справи було продовжено по суті.

Стосовно зауважень до протоколу за параметрами часу: 10:34:14; 10:34:18; 10:34:21; 10:34:31; 10:35:14; 10:35:18 суд зазначає, що протокол судового засідання не є відтворенням технічного запису судового засідання, тому у ньому не ведеться дослівний запис висловів учасників процесу. У особи, яка веде протокол судового засідання, відсутній обов'язок детально описувати у ньому пояснення сторін, запитання та відповіді всіх учасників справи, з цією метою під час судового засідання здійснюється технічна фіксація з використанням звукозаписувального засобу.

При цьому, суд відзначає, що забезпечення повної деталізації в протоколі судового засідання усіх, без виключень, фраз учасників судового процесу, є об'єктивно неможливим, тому, саме з метою забезпечення повної фіксації судового засідання та подій, які відбуваються під час судового розгляду, і здійснюється звукозапис судового засідання. Саме фонограма судового засідання в повній мірі відображає хід судового засідання, усі репліки, пояснення та твердження учасників судового процесу.

У свою чергу, неповнота запису - це невідображення в записі усіх обставин, що відбувалися в судовому засіданні, а також відсутність відомостей, передбачених процесуальним законом. Неповнота може бути зумовлена несвоєчасним записом, неправильним використанням записуючого комплексу, випадковим знищенням частини запису. Неправильність запису - це відображення відомостей не в тій послідовності та не в тому порядку, в якій передбачає закон чи запис відомостей, які не відповідають дійсності. Наприклад, неправильний запис прізвищ учасників процесу (коли пояснення одного учасника фіксуються як пояснення іншого), помилка в даті запису тощо.

Підсумовуючи викладене, суд наголошує, що у протоколі судового засідання у перелічені представником позивача проміжки часу не встановлено неповноти або неправильності запису, тому зазначені зауваження належить відхилити.

Стосовно зауважень представника позивача про невідображення у протоколі судового засідання дослідження письмових доказів (час 10:35:18), суд не знаходить підстав для їх врахування, оскільки записи в протоколі судового засідання відповідають фонограмі звукозапису.

Зауваження стосовно протоколу в частині часу 10:38:06, який, за твердженням представника позивача, не містить запису про перехід до судових дебатів, також підлягають відхиленню, оскільки в протоколі судового засідання міститься запис "ухвала суду без видалення до нарадчої кімнати", що відповідає звукозапису судового засідання, коли судом було проголошено протокольну ухвалу про закінчення з'ясування обставин справи та перевірки їх доказами та перехід до судових дебатів.

З цього часу, тобто з 10:38:06, і до 10:38:22 у протоколі судового засідання містяться записи щодо проведення судових дебатів, які відповідають звукозапису засідання, а саме: висловлюванням представників сторін на підтримку заявлених вимог (з боку позивача) та на відмову у задоволенні заявлених вимог (з боку відповідача), також відмова представників сторін від використання права на репліку.

З огляду на викладене, перевіривши доводи зауважень, суд знаходить їх необґрунтованими та юридично неспроможними.

Керуючись ст.ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 6-9, 229-231, 241-243, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ухвалив:

Зауваження представника ОСОБА_1 до протоколу судового засідання від 21.01.2019 р. - відхилити.

Роз'яснити, що ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Сліденко А.В.