Справа № 826/9256/16
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2019-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/9256/16 Суддя (судді) першої інстанції: Аверкова В.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді: Собківа Я.М.,

суддів: Ісаєнко Ю.А., Файдюка В.В.

за участю секретаря: Рагімової Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 вересня 2018 року у справі за адміністративним позовом Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, треті особи: Київська міська кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, ОСОБА_3 ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, треті особи: Київська міська кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, ОСОБА_3 ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання протиправним та скасування рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ІІ-005/2016 від 25 лютого 2016 року, зобов'язання Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури повторно розглянути скаргу позивача на рішення дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури б/н від 17 вересня 2015 року відносно адвоката ОСОБА_5

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 вересня 2018 року в задоволенні вимог даного позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції, та прийняти нове рішення, яким задовольнити адміністративний позов.

Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення не повно досліджено обставини, що мають значення для справи та не правильно застосовано норми процесуального права.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив відмовити у її задоволенні посилаючись на правильність рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши в судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з'явилися до суду апеляційної інстанції, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 08 липня 2015 року Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 звернувся до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва зі скаргою на дії адвоката ОСОБА_5, в якій просив порушити дисциплінарну справу відносно нього та притягти його до відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, застосувати до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю.

В обґрунтування вищевказаної скарги вказано, що в провадженні Шевченківського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа №761/13190/14-ц за позовом ОСОБА_3 ОСОБА_4 до позивача. Інтереси ОСОБА_3 ОСОБА_4 представляє адвокат ОСОБА_5 на підставі договору про надання правової допомоги №07/13 від 07 травня 2013 року. Позивачем зазначено, що ОСОБА_3 ОСОБА_4 у травні 2013 року виїхав за межі території України та 24 травня 2013 року заарештований в Іспанії за вчинення фінансового злочину в особливо великих розмірах. Довіреність на представництво інтересів адвокатом ОСОБА_5 від імені ОСОБА_3 ОСОБА_4 не видавалась, а факти вчинення кримінального порушення адвокатом ОСОБА_5 підтверджуються невідповідністю підпису ОСОБА_3 ОСОБА_4 на договорі про надання правової допомоги іншим зразкам його підписів на інших документах. Позивач також зазначив, що адвокатом ОСОБА_5 порушено Правила адвокатської етики та відсутність правової культури спілкування.

За результатами розгляду вказаної скарги, Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва 17 вересня 2015 року було прийнято рішення про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_5 з огляду на відсутність у діях та поведінці адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Вищевказане рішення Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва позивач оскаржив до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 25 лютого 2016 року №ІІ-005/2016 скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 17 вересня 2015 року - без змін.

Вважаючи спірне рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, а свої права та законні інтереси порушеними, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (з наступними змінами і доповненнями).

Статтею 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено загальні умови дисциплінарної відповідальності адвоката.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку (ч. 2 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Статтею 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

За приписами ч. 2 ст. 31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі:

1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку;

2) порушення адвокатом вимог щодо несумісності;

3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики.

Згідно зі ст. 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі (ст. 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

За правилами ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Відповідно до ст. 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Статтею 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Відповідно до ч. 5 статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов'язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Отже, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в системі органів адвокатського самоврядування є органом апеляційного оскарження, який розглядає скарги на рішення кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури в межах матеріалів відповідної дисциплінарної справи.

Вивченням матеріалів справи колегією суддів встановлено, що позивачем оскаржено до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 17 вересня 2015 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_5

Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 25 лютого 2016 року №II-005/2016 скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 17 вересня 2015 року б/н про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_5 - без змін.

При цьому, основним мотивом при його прийнятті стала відсутність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку при проведенні перевірки відомостей про наявність чи відсутність ознак дисциплінарного проступку у діях адвоката, а відтак і відсутність підстав для порушення дисциплінарної справи відносно вказаного адвоката, що підтверджується, зокрема, матеріалами дисциплінарного провадження.

Так, в матеріалах справи містяться копії матеріалів дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_5 (далі - матеріали дисциплінарного провадження), з яких вбачається, що позивачем подана скарга на дії адвоката ОСОБА_5, відповідно до якої позивачем зазначено, що в провадженні Шевченківського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа №761/13190/14-ц за позовом ОСОБА_3 ОСОБА_4 до позивача, інтереси ОСОБА_3 ОСОБА_4 представляє адвокат ОСОБА_5 на підставі договору про надання правової допомоги №07/13 від 07 травня 2013 року, який, на думку позивача, ОСОБА_3 ОСОБА_4 не підписувався, оскільки він у травні 2013 року виїхав за межі території України та 24 травня 2013 року заарештований в Іспанії за вчинення фінансового злочину в особливо великих розмірах. Тобто, довіреність на представництво інтересів адвокатом ОСОБА_5 від імені ОСОБА_3 ОСОБА_4 не видавалась, а факти вчинення кримінального порушення адвокатом ОСОБА_5 підтверджуються невідповідністю підпису ОСОБА_3 ОСОБА_4 на договорі про надання правової допомоги іншим зразкам його підписів на інших документах. Крім того, адвокатом ОСОБА_5 порушено Правила адвокатської етики та відсутність правової культури спілкування, на підтвердження чого позивачем додано до скарги копії договору про надання правової допомоги від 07 травня 2013 року №07/13, Витягу з Єдиного реєстру довіреностей від 10 червня 2016 року, контрактів на продаж автомобілів від 14 вересня 2012 року та від 26 квітня 2013 року, довідки Київського міського управління юстиції від 22 липня 2013 року, свідоцтва на право заняття адвокатською діяльністю №3262/10 від 22 березня 2007 року на ім'я ОСОБА_5, довідки про прийняття і реєстрацію заяви від 08 липня 2015 року за №59/13849, поданої позивачем до Шевченківського РУ ВС м. Києва щодо підробленого договору.

Стосовно доводів позивача про підробку підпису адвокатом ОСОБА_5, в матеріалах дисциплінарного провадження наявні пояснення ОСОБА_3 ОСОБА_4 від 30 березня 2014 року, в яких зазначено, що ОСОБА_3 ОСОБА_4 підтверджує, що власноручно підписав договір від 07 травня 2013 року №07/13 про надання правових послуг адвокатом ОСОБА_5

Також, 12 червня 2014 року ОСОБА_3 ОСОБА_4 оформлено апостильоване доручення серія бланку BS, номери бланків 7643081 та 7643077, яким адвокату ОСОБА_5, зокрема, надано повноваження виступати в якості представника інтересів довірителя та забезпечувати правовий захист у цивільних, кримінальних та економічних справах з усіма правами, передбаченими законом, для сторони.

Натомість, позивачем не долучено до скарги жодних доказів на підтвердження перебування ОСОБА_3 ОСОБА_4 станом на дату підписання договору за межами України, оскільки у скарзі зазначено, що останній у травні 2013 року виїхав за межі території України та 24 травня 2013 року заарештований в Іспанії за вчинення фінансового злочину в особливо великих розмірах. Крім того, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження визнання вказаного договору про надання правової допомоги недійсним.

Крім цього, рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2014 року у цивільній справі №755/18244/13-ц, яке набрало законної сили 30 квітня 2014 року, встановлено, що ОСОБА_3 ОСОБА_4 виїхав з України 12 травня 2013 року згідно відповіді від 23 грудня 2013 року з Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України.

Щодо довідки про прийняття і реєстрацію заяви від 08 липня 2015 року за №59/13849, поданої позивачем до Шевченківського РУ ВС м. Києва щодо підробленого договору, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції в цій частині, що згідно ч. 2 ст. 2 Кримінального кодексу України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Тобто, оскільки в матеріалах справи відсутній обвинувальний вирок на підтвердження вчинення адвокатом ОСОБА_5 злочину (підроблення підпису), відповідальність за який встановлена нормами Кримінального кодексу України, судом не приймаються в якості належних та допустимих доказів твердження позивача щодо підробки підпису та подання до правоохоронних органів відповідної заяви про вчинення злочину.

Щодо доводів позивача про порушення адвокатом ОСОБА_5 ст.ст. 26, 46 Правил адвокатської етики, Затверджених Установчим З'їздом адвокатів України 17 листопада 2012 року, м. Київ, готель «Русь», колегія суддів зважає на наступне.

Так, згідно положень статті 26 Правил адвокатської етики, адвокат повинен з розумною регулярністю інформувати клієнта про хід виконання доручення і своєчасно відповідати на запити клієнта про стан його справи. Інформація має подаватися клієнту в обсязі, достатньому для того, щоб він міг приймати обґрунтовані рішення стосовно суті свого доручення та його виконання.

Положеннями статті 46 Правил адвокатської етики визначено, що у відносинах з іншими учасниками судового провадження адвокат повинен: бути стриманим і коректним; реагувати на неправильні дії або вислови цих осіб у формах, передбачених законом, зокрема у формі заяв, клопотань, скарг тощо; при допиті підсудних, потерпілих, сторін у цивільному процесі, свідків та інших осіб бути тактовним.

Як зазначено позивачем у скарзі, адвокат ОСОБА_5 більше 2 років не спілкується з клієнтом ОСОБА_3 ОСОБА_4, оскільки останній перебуває під арештом в іншій країні (США).

Однак, матеріали справи не містять жодних доказів на підтвердження зазначених тверджень як і пояснень стосовно того, з яких саме джерел у позивача наявна вказана інформація.

Водночас, матеріалами дисциплінарного провадження підтверджено, що адвокат ОСОБА_5 при здійсненні представництва інтересів клієнта в рамках договору про надання правової допомоги від 07 травня 2013 року №07/13 діяв в інтересах свого довірителя, що підтверджується прийнятими рішеннями, а саме: рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2014 року у цивільній справі №755/18244/13-ц, яким позов ОСОБА_3 ОСОБА_4 задоволено, визнано недійсною довідку-рахунок ААВ448472 від 04 червня 2013 року, видану Першою філією ТОВ "Контракт-Авто" на транспортний засіб LEXUS LX 570, номер шасі НОМЕР_2, визнано недійсною довідку-рахунок ААВ448490 від 08 червня 2013 року, видану Першою філією ТОВ "Контракт-Авто" на транспортний засіб LEXUS LX 570, номер шасі НОМЕР_2, витребувано у ОСОБА_6 належний ОСОБА_3 ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу №0597/04/13 транспортний засіб марки "LEXUS LX 570 5,7 А/Т", 2013 року випуску, номер шасі НОМЕР_2 та передано його власнику ОСОБА_3; рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 березня 2014 року у цивільній справі №761/30500/13-ц, яким визнано недійсною довіреність, видану від імені ОСОБА_3 на ім'я ОСОБА_7 реєстр нотаріальних дій №707 дата посвідчення 03.06.2013 року бланк ВРВ 137844 на користування та розпорядження транспортним засобом BMW X6 державний номер НОМЕР_1, номер шасі НОМЕР_3, визнано недійсною довіреність, видану від імені ОСОБА_3 на ім'я ОСОБА_7 реєстр нотаріальних дій №709 дата посвідчення 03.06.2013 року бланк ВРВ 137845 на користування та розпорядження транспортним засобом Lexus LX570 державний номер НОМЕР_1, номер шасі НОМЕР_3.

З огляду на викладене можна дійти висновку, що адвокат ОСОБА_5 при здійсненні представництва інтересів ОСОБА_3 ОСОБА_4 в рамках укладеного договору про надання правової допомоги від 07 травня 2013 року №07/13 діяв в інтересах свого довірителя. При цьому жодних доказів порушення ним Правил адвокатської етики в матеріалах справи не міститься.

Твердження позивача про те, що при розгляді скарги було фактично лише отримано письмові пояснення адвоката стосовно порушених у скарзі питань особи, які були свідками порушень, не допитувались, є безпідставними та необґрунтованими, оскільки положеннями статті 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Київській міській кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури надано право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, а не покладено обов'язок вчинення вказаних дій.

Щодо посилань позивача як на підставу для скасування спірного рішення, на пункт 6 резолютивної частини рішення Ради адвокатів України Національної асоціації адвокатів України від 11 червня 2016 року №153, яким визнано відсутність у місті Києві кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та, як наслідок, наявності у відповідача підстав для скасування рішення дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 17 вересня 2015 року, то судом першої інстанції вірно враховано, що вказане рішення прийняте Радою адвокатів України НААУ після винесення спірного рішення відповідачем. Тобто, при винесенні спірного рішення у відповідача були відсутні підстави вважати, що у третьої особи Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури відсутні повноваження на розгляд відповідних скарг.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що позовні вимоги Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 є документально не підтвердженими та не ґрунтуються на положеннях чинного законодавства.

За таких обставин, заявлені позивачем вимоги колегія суддів знаходить необґрунтованими та такими, що не підлягають до задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення-без змін.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, рішення або ухвалу - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 вересня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Собків Я.М.

Суддя Ісаєнко Ю.А.

Суддя Файдюк В.В.

Повний текст постанови виготовлено - 28.01.2019р.