Справа № 210/1690/18
Суддя: Ступак С. В.
Дата ухвалення: 2019-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/1690/18
Провадження № 2-а/210/14/19
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

"09" січня 2019 р. м. Кривий Ріг

Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Ступак С.В.,

за участі секретаря судового засідання: Драгунової Я.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кривому Розі адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Відділу з питань архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, начальника відділу з питань архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради Лисенко Ігоря Петровича про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за с. 188-42 КУпАП України,

ВСТАНОВИВ:

10 квітня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з адміністративним позовом до Відділу з питань архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, начальника відділу з питань архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради Лисенко Ігоря Петровича про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за с. 188-42 КУпАП України.

Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 квітня 2018 року було відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін (а.с. 10).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 15.03.2018 року начальником відділу з питань державного архітектурного контролю виконкому Криворізької міської ради Лисенко Ігорем Петровичем складено постанову № 3 - КР по справі про адміністративне правопорушення згідної якої, ОСОБА_2, притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн. Під час розгляду справи, було взято до уваги припис № 35 від 26.03.2017 року. З винесеною постановою позивач не згоден, зокрема у зв'язку з тим, що опис обставин зазначених у оскаржуваному протоколі, на думку позивача, не містять складу адміністративного правопорушення, оскільки, відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 188- 42 КупАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, утворює склад адміністративного правопорушення. Проте, виходячи з опису обставин, установлених при розгляді справи, та посилання у постанові на порушення норм права, суть правопорушення полягала в тому, що не введено в експлуатацію об'єкт будівництва на виконання припису (вказівки) органу державно-архітектурно будівельного контролю є порушення вимог: підпункту «а», «б» пункту 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підпункту 3 пункту 11 ПКМУ № 533, ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 12 ПКМУ № 461 «Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів»

Крім того, позивач в обґрунтування позову зазначив, що норми законодавства у сфері містобудівної діяльності містять виключний перелік прав органів державного архітектурно - будівельного контролю та не містять припису відповідно до якого суб'єкти господарювання зобов'язані планувати або здійснювати свою діяльність відповідно до розпоряджень або вказівко органів державного архітектурно-будівельного контролю. Термін виконання будівельних робіт або термін протягом якого повинно бути введено об'єкт в експлуатацію, законом не встановлено та не обмежено в часі. Приписом № 35 від 26.03.2017 року відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, ОСОБА_2 зобов'язано ввести об'єкт в експлуатацію до 26 червня 2017 року, проте суб'єкти господарювання не є підконтрольними або підзвітн6ими особами органам державного архітектурно-будівельного контролю стосовно планування або здійснення містобудівної діяльності.

Таким чином, на думку позивача, приймаючи постанову № 3-КР про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, начальником відділу Лисенко І.П., залишав поза увагою відсутність такого положення у законодавстві як «введення об'єкту до експлуатації», що потягло за собою передчасне складення протоколу.

18 травня 2018 року представник відділу з питань архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради Куртасова В.Л. подала до суду відзив на адміністративний позов у якому зазначила, що в період з 15.05.2017 року по 26.05.2017 рік на підставі направлення для проведення планової перевірки відділом проводилось планова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті будівництва: «Реконструкція нежитлового приміщення № 75 у житловому будинку АДРЕСА_1 під офіс з торгово-виставковим залом». Під час перевірки встановлено, що реконструкція нежитлового приміщення виконана та встановлено факт експлуатації приміщення гр.. ОСОБА_2 без оформлення декларації про готовність до експлуатації об'єкта та виконання будівельних робіт із відхиленням від робочого проекту.

За результатами планової перевірки складено акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення від 26.05.2017 року та видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 35 від 26.05.2017 року. 09.06.2017 року відділом винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 27-КР, відповідно до якої гр.. ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200,00 грн. Штраф позивачем сплачено в повному обсязі, чим визнав свою вину у вчиненні зазначеного правопорушення.

За приписами п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 11 Постанови № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час передвіки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Формою припису передбачено зазначити заходи щодо усунення порушень із визначенням терміну виконання. Також формою припису передбачено встановлювати термін, у який суб'єкт містобудування повинен повідомити орган державного архітектурно-будівельного контролю про виконання вимог припису.

У приписі № 35 зазначено, що строком до 26 червня 2017 року ОСОБА_2 повинен усунути виявлені порушення згідно вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ввести об'єкт до експлуатації згідно постанови Кабінету міністрів України від 13.04.2011 року № 461.

Згідно п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що е передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підстави для проведення позапланової перевірки визначені ч. 1 ст. 41 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 7 Постанови № 553, так однією з підстав ля проведення позапланової перевірки є перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно направлення для проведення позапланового заходу № 10 від 12.02.2018 року було направлено головних спеціалістів для здійснення позапланової перевірки дотримання замовниками, проектувальниками, підрядними та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з підстав необхідності проведення перевірки виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог припису від 26.05.2017 року № 35. Під час проведення вказаної перевірки зафіксовано, що замовником ОСОБА_2 не виконано вимоги припису. В єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництв об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутні відомості щодо введення вищезазначеного об'єкта до експлуатації. Встановлено факт продовження експлуатації вказаного об'єкта будівництва ОСОБА_2, який не прийнято в експлуатацію.

За результатами проведення позапланової перевірки виконання вимог припису № 35 від 26.05.2017 року складено Акт перевірки № 8, протокол про адміністративне правопорушення від 01.03.2018 року відносно ОСОБА_2, припис про усунення порушення вимог законодавства у сері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 01.03.2018 року № 4. Вказані документи позивач не підписував та не отримував, у зв'язку з чим, вони були направлені позивачу рекомендованим листом з повідомленням.

15.03.2018 року начальником відділу було розглянуто матеріали справи про адміністративне правопорушення та визнано ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-44 КУпАП та накладено штраф у сумі 6800,00 грн. Постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.03.2018 року № 3-КР було направлено поштою рекомендованим листом з повідомленням.

У зв'язку з чим, представник відповідача, вважаючи позов ОСОБА_2 необґрунтованим, таким що не відповідає фактичним обставинам по справі і письмовим доказам просила суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

27 липня 2018 року поза межами судового засідання від позивача ОСОБА_2 надійшла відповідь на відзив, у якій позивач зазначає, що обставини притягнення 09.06.2017 року позивача до адміністративної відповідальності за ч. 13 ст. 96 КУпАП не є доказом того, що позивач продовжує експлуатувати об'єкт після накладення стягнення. Крім того, зазначив, що законодавством не встановлено строків або термінів введення об'єкта в експлуатацію, подання декларації про початок виконання будівельних робіт або закінчення будівництва, оскільки такі строки або терміни залежать від готовності суб'єкта господарювання до здійснення певної господарської операції, складності та темпу проведення робіт, тощо.

Також позивач, у відповіді на відзив зазначив, що на його думку, посилання представника відповідача на те, що у приписі обов'язково повинно бути встановлено строк для усунення виявлених порушень є помилковим, оскільки якби мало місце експлуатація об'єкта, який не прийнятий до експлуатації після закінчення його будівництва, тог відповідач мав право лише вимагати припинення експлуатації такого об'єкта, у зв'язку з чим, проси суд, задовольнити його позов у повному обсязі з підстав викладених у ньому.

07 серпня 2018 року, поза межами судового засідання від представника відповідача Степанова М. надійшли заперечення на відповідь позивача, у яких представник відповідача підтримав відзив який подавався раніше та крім того зазначив, що відділом під час складання припису виконано вимоги Наказу № 240 щодо встановлення термінів усунення виявлених порушень, а тому вимоги припису № 35 є правомірними. Окрім того, представник відповідача у запереченнях зазначив, що встановлення факту продовження експлуатації об'єкта будівництва: «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1, під офіс з торгово-виставковим залом» ОСОБА_2 який не прийнятий в експлуатацію, що підтверджується відео фіксацією під час проведення перевірки. У зв'язку з чим, проси суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 та ч. 4 ст. 229 КАС України розгляд справи 09 січня 2019 року відбувався за відсутності сторін (їх представників) та без фіксації судового процесу технічними засобами.

Суд, вивчивши позиції сторін, ознайомившись із матеріалами справи, вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до Декларації про початок виконання будівельних робіт реконструкція нежитлового приміщення № 75 у житлову будинку АДРЕСА_1 під офіс з торгово-виставковим залом зареєстровану 05.11.2013 року № ДП 07 затверджена замовником 10.09.2013 року, як вбачається з вказаної Декларації строк закінчення виконання будівельних робіт не зазначено. (а.с.39-40)

В період з 15.05.2017 року по 26.05.2017 рік на підставі направлення для проведення планової перевірки відділом з питань архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради проводилось планова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті будівництва: «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1, під офіс з торгово-виставковим залом». За результатами планової перевірки складено акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення від 26.05.2017 року та видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 35 від 26.05.2017 року. (а.с. 23)

09.06.2017 року заступником начальника відділу з питань архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради Лаба Т.М. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 27-КР, відповідно до якої гр. ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200,00 грн. (а.с.24)

Штраф позивачем сплачено в повному обсязі, що підтверджується квитанцією № 1/59 від 23.06.2017 року. (а.с.25).

Відповідно до направлення для проведення позапланового заходу № 10 від 12.02.2018 року, вбачається, що було направлено головних спеціалістів для здійснення позапланової перевірки дотримання замовниками, проектувальниками, підрядними та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з підстав необхідності проведення перевірки виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог припису від 26.05.2017 року № 35. (а.с.26)

Пунктами 16, 17 Постанови КМУ «Про затвердження порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» № 553 від 23.05.2011р. передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою цього органу складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

За результатами проведення позапланової перевірки виконання вимог припису № 35 від 26.05.2017 року складено Акт перевірки № 8, протокол про адміністративне правопорушення від 01.03.2018 року відносно ОСОБА_2, припис про усунення порушення вимог законодавства у сері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 01.03.2018 року № 4. (а.с.27-34)

Відповідно до Акту перевірки головними спеціалістами відділу з питань державного архітектурно - будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради Терещенко В.В., Рожковським В.А. дійшли висновку про порушення ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудування у вигляді порушення частини 8 статті 39 закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, який затверджено постановою КМУ від 13.04.2011р. №461 - використання об'єкту, який не був введений в експлуатацію.

Приписом про усунення порушення вимог законодавства у сері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 01.03.2018 року № 4 складеним головними спеціалістами відділу з питань державного архітектурно - будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради Терещенко В.В., Рожковським В.А. складено протокол про адміністративне правопорушення б/н відносно ОСОБА_2 Згідно вказаного протоколу виявлене порушення частини 8 статті 39 закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, який затверджено постановою КМУ від 13.04.2011р. №461 - використання об'єкту, який не був введений в експлуатацію - порушення пп. «а» «б» пункту 3 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - невиконання припису.

Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

15.03.2018 року начальником відділу було розглянуто матеріали справи про адміністративне правопорушення та визнано ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-44 КУпАП та накладено штраф у сумі 6800,00 грн. Постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.03.2018 року № 3-КР. (а.с. 4)

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011р. №3038-VI (далі по тексту Закон №3038-VI) визначено, що цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Управління у сфері містобудівної діяльності полягає, зокрема, у державному архітектурно-будівельному контролі, який згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю (пункту 6 частини першої статті 7 Закону №3038-VI).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядком №553 визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

У відповідності до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Абзацом першим пункту 9 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пунктом 11 Постанови КМУ №553 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) підпункт 6 пункту 11 виключено

7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб'єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

9) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію;

11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

В якості фактичного підтвердження наявності з боку ОСОБА_2 порушення частини 8 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, який затверджено постановою КМУ від 13.04.2011р. №461 - використання об'єкту, який не був введений в експлуатацію, відповідач посилається на залучену до матеріалів справи відео фіксацію порушень. (а.с.43)

Так, в матеріалах справи наявний диск, на якому не зазначено дати, коли було зроблено це відео, а міститься тільки надрукований напис матеріали відео фіксації перевірки виконання припису № 35 та адресу об'єкта.

Надаючи правову оцінку названим твердженням, суд зазначає наступне.

Вказаними доказами неможливо встановити, що саме зображений об'єкт на диску є тим самим, щодо якого відбувалась перевірка.

Крім того, відповідно до наказу Мінрегіонбуду від 15.05.2012р. №240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно - будівельного контролю» встановлено форму протоколу про порушення містобудівного законодавства, яка чітко передбачає зазначення у протоколі в якості додатків тих матеріалів, що були зібрані в ході заходу контролю.

Всупереч визначеній вище нормі до протоколів про порушення містобудівного законодавства не було залучено диск відеофіксації порушень, які додані відповідачем до матеріалів справи. Відповідно до наказу Мінрегіонбуду від 15.05.2012р. №240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно - будівельного контролю» встановлено форму протоколу про порушення містобудівного законодавства, яка передбачає зазначення у протоколі в якості додатків тих матеріалів, що були зібрані в ході заходу контролю.

Відсутність наявності відео фіксації порушень в протоколі про порушення містобудівного законодавства ставить під сумнів достовірність фактів, які така відео фіксація може підтвердити, саме тому суд критично відноситься до диску залученого відповідачем до матеріалів справи.

За визначенням, наведеним у ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч.ч. 1, 4 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Тобто особливістю адміністративного судочинства є те, що обов'язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.

Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб'єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Такої правової позиції дотримується й Верховний Суд України, розглядаючи спори між суб'єктами господарювання та контролюючими органами (постанови від 10.09.2013р. № 21-237а13, від 09.12.2014р. № 21-511а14, від 07.07.2015р. № 21-334а15, від 03.11.2015р. № 21-99а15, від 17.11.2015р. № 21-4133а15).

Враховуючи відсутність фактичного підтвердження відсутність належних доказів експлуатації об'єкта будівництва: «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1, під офіс з торгово-виставковим залом» відсутні підстави притягнення позивача до відповідальності.

Як визначено статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Проте, в протоколі про порушення у сфері містобудівного законодавства від 01.03.2018 року, складеному головними спеціалістами відділу з питань державного архітектурно - будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради Терещенко В.В., Рожковським В.А. за наслідками здійснення заходів контролю на об'єкті «будівництва: «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1, під офіс з торгово-виставковим залом», не вказано будь-яких доказів, які б об'єктивно свідчили про наявність описаного в протоколі порушення.

Згідно статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Таким чином, посадовими особами Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у місті Києві не було забезпечено вимог закону щодо об'єктивності, обґрунтованості та повноти перевірки. Висновки, вкладені в акті перевірки, є необ'єктивними та не підтверджуються доказами, передбаченими статтею 251 КУпАП.

Згідно статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Натомість приймаючи оскаржувану постанову, не прийнято до уваги основне завдання провадження в справах про адміністративні правопорушення - не з'ясовані всі обставини справи. В оскаржуваній постанові відсутні посилання на жодні докази, не вказано, чи є обставини, що пом'якшують відповідальність позивача в порушення ст.ст. 245, 251, 280 КУпАП.

Розглядаючи клопотання ОСОБА_2про поновлення строку на оскарження постанови № 3- КР суд зазначає наступне.

У відповідності до ст. 289 КУпАП України скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

В ході судового розгляду встановлено, що начальником відділу з питань архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради Лисенко І. П. 15.03.2018 року прийнято постанову №3-КР по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_2

Однак, позивач не був присутній при прийнятті оскаржуваної постанови. Оскаржену постанову надіслано поштою та отримано позивачем, згідно роздруківки з відкритих джерел - офіційного сайту ДП «Укрпошта» щодо виконаних операцій за штрих-кодовим ідентифікатором, 29.03.2018 року.

10 квітня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з вказаним адміністративним позовом.

Частиною 1 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 122 КАС України).

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

На підставі викладеного вище суд вважає за необхідне задовольнити клопотання позивача та поновити йому строк на оскарження спірної постанови.

Згідно зі статтею 286 ч. 3 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб'єкта владних повноважень без зміни, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закриття справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Обговорюючи питання розподілу судових витрат відповідно до положень ст. 139 КАС України у зв'язку із задоволенням адміністративного позову та скасуванням постанови про накладення адміністративного стягнення, а також враховуючи Постанову Пленуму ВАСУ від 23.01.2015р. № 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08.07.2011р. № 3674-VI "Про судовий збір" щодо відсутності підстав для сплати судового збору у справах зазначеної категорії, суд приходить до висновку, що судові витрати по справі відносяться на рахунок держави і стягненню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим Постановою КМУ від 06.04.1995р. № 244, Постановою КМУ «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» №553 від 23.05.2011р., правовими позиціями ВСУ, викладеними у постановах від 10.09.2013р. № 21-237а13, від 09.12.2014р. № 21-511а14, від 07.07.2015р. № 21-334а15, від 03.11.2015р. № 21-99а15, від 17.11.2015р. № 21-4133а15, 289 КУпАП, ст.ст. 2, 3, 5, 9, 48, 72-76, 118-123, 139, 241, 243, 245, п.3 ч. 3 ст. 286 КАС України (в редакції закону від 03.10.2017р.), суд, -

ВИРІШИВ:

Поновити ОСОБА_2 строк на оскарження постанови №3-КР по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої ОСОБА_2, визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП України, та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Відділу з питань архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, начальника відділу з питань архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради Лисенко Ігоря Петровича про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за с. 188-42 КУпАП України - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 3-КР від 15 березня 2018 року по справі про адміністративне правопорушення складену начальником відділу з питань державного архутектурно0-будівельного контролю виконкоу Криворізької міської ради Лисенком Ігорем Петровичем про накладення на ОСОБА_2 адміністративного стягнення у вигляді 6800 гривень за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП

Рішення суду набирає законної сили в порядку ст. 255 КАС України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя: С. В. Ступак