Справа № 823/818/18
Суддя: Гончарова І.А.
Дата ухвалення: 2019-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

29 січня 2019 року

Київ

справа №823/818/18

адміністративне провадження №К/9901/62837/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гончарової І.А.,

суддів - Ханової Р.Ф., Олендера І.Я.

за участю секретаря - Калініна О.С.

учасники справи:

представники відповідачів - Самойлова Д.С., Іонова Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області

на постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 11.09.2018 (судді - Федотов І.В., Літвіна Н.М., Сорочка Є.О.)

у справі №823/818/18

за позовом Департаменту житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради

до Управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області

треті особи без самостійних вимог на предмет спору: Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради, Товариство з обмеженою відповідальністю «Лимож».

про скасування попередження та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2018 року Департамент житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради (далі - Департамент ЖКК) звернувся до суду з адміністративним позовом про скасування попередження Управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області (далі Управління Держказначейства) від 13.11.2017 та про зобов'язання відповідача зареєструвати бюджетне зобов'язання за договором №228 від 08.11.2017, укладеним між Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради (далі - Департамент економіки), Департаментом ЖКК та Товариством з обмеженою відповідальністю "Лимож".

Позов мотивовано тим, що відповідач безпідставно та всупереч вимог чинного законодавства відмовив у бюджетному фінансуванні договору №228 та направив на адресу позивача попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 21.05.2018 року (суддя - Гаврилюк В.О.) в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 11.09.2018 задоволено апеляційну скаргу позивача, скасовано рішення суду першої інстанції та задоволено адміністративний позов.

Не погодившись постановою суду апеляційної інстанції Управління Держказначейства звернулось з касаційною скаргою, в якій посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального та процесуального права, просило її скасувати та залишити в силі рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 21.05.2018. При цьому скаржники зазначив, що суд дійшов помилкового висновку про обґрунтованість попередження від 13.11.2017 №2408-16.

Позивач та треті особи заперечень на касаційну скаргу не надали, що не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши та обговоривши доводи касаційної скарги, перевіривши правильність застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що рішенням виконавчого комітету Черкаської міської ради від 16.08.2016 №1022 "Про визначення централізованої закупівельної організації із закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти" визначено Департамент економіки централізованою закупівельною організацією, відповідальною за організацію та проведення процедур закупівель та закупівель за рамковими угодами відповідно до вимог Закону України "Про публічні закупівлі".

За наслідками проведення відкритих торгів 08.11.2017 між Департаментом економіки (замовник 1), Департаментом ЖКК (замовник 2) та ТОВ "Лимож" (підрядник) укладено договір на виконання робіт №228, за умовами якого ТОВ "Лимож" зобов'язується виконати роботи з капітального ремонту вулиці Волкова в м. Черкасах.

З метою реєстрації бюджетних зобов'язань за договором №228 позивач звернувся до Управління Держказначейства, яке повернуло подані документи без виконання та застосувало до позивача заходи впливу у вигляді попередження №2408/4-16 від 13.11.2017 про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою усунення порушень у строк до 30 календарних днів.

Підставою для відмови у реєстрації бюджетних зобов'язань та винесенні попередження відповідач зазначив те, що Департаментом ЖКК не надано доказів оприлюднення звіту про результати проведення процедури закупівлі, а під час здійснення перевірки Управлінням Держказначейства в електронній системі закупівель виявлено, що у позивача відсутній договір про закупівлю, річний план закупівель та звіт про результати проведення процедури закупівель.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади врегульовано положеннями Бюджетного Кодексу України, Закону України «Про публічні закупівлі» та прийнятими на його виконання нормативно-правовими актами, зокрема, Порядком реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, затвердженим наказом Міністерства фінансів України N309 від 02.03.2012, Порядком укладання і виконання рамкових угод, затвердженим наказом Міністерство економічного розвитку і торгівлі України N1372 від 15.09.2017, тощо.

Відповідно до приписів статті 43 Бюджетного Кодексу України при виконанні державного бюджету і місцевих бюджетів застосовується казначейське обслуговування бюджетних коштів. Казначейство України забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунку, відкритого у Національному банку України.

Казначейське обслуговування бюджетних коштів, зокрема, передбачає контроль при взятті бюджетних зобов'язань розпорядниками бюджетних коштів та здійснення інших операцій з бюджетними коштами.

Частиною 5 статті 48 Бюджетного Кодексу України передбачено, що казначейство України здійснює реєстрацію та облік бюджетних зобов'язань розпорядників бюджетних коштів і відображає їх у звітності про виконання бюджету. При реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань здійснюється перевірка відповідності напрямів витрачання бюджетних коштів бюджетному асигнуванню, паспорту бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі).

Згідно з пунктом 21 частини 1 статті 116 цього Кодексу порушенням бюджетного законодавства є порушення порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань, а заходом впливу, відповідно до статті 117, є попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства.

Відповідно до статті 19 Закону України «Про публічні закупівлі» звіт про результати проведення процедури закупівлі є обов'язковою та невід'ємною складовою процедури закупівлі, а сам звіт автоматично формується електронною системою закупівель та оприлюднюється протягом одного дня після оприлюднення замовником договору про закупівлю на веб-порталі Уповноваженого органу.

Задовольнивши адміністративний позов суд апеляційної інстанції послався на те, що рішенням виконкому Черкаської міськради від 16.08.2016 №1022 Департамент економіки визначено централізованою закупівельною організацією з закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти. Департаментом економіки здійснено процедуру проведення закупівель робіт з капітального ремонту вулиці Волкова в м. Черкасах, відтак дії відповідача щодо відмови у реєстрації бюджетних зобов'язань та винесенні попередження не відповідають вимогам закону.

Колегія суддів Касаційного адміністративного суду України вважає такі висновки та посилання помилковими з огляду на таке.

Пунктом 36 статі 1 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що централізовані закупівельні організації це юридичні особи, що визначаються Кабінетом Міністрів України, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування як замовники, які організовують і проводять процедури закупівель та закупівлі за рамковими угодами в інтересах замовників відповідно до цього Закону. Централізовані закупівельні організації набувають усіх прав та обов'язків замовників, що визначені цим Законом, та несуть відповідальність згідно із законами України. Особливості створення та діяльності централізованих закупівельних організацій встановлюються Кабінетом Міністрів України.

З огляду на це, дії централізованих закупівельних організацій (далі ЦЗО) щодо організації закупівель за рамковими угодами повинні відповідати вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та Порядку укладання і виконання рамкових угод, затвердженим наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України N1372 від 15.09.2017 (далі Порядок N1372).

Проведення закупівель за рамковими угодами, як різновидом публічної закупівлі, внормовано положеннями статті 13 Закону України «Про публічні закупівлі», згідно з якою закупівля за рамковими угодами здійснюється в порядку, передбаченому для проведення процедури відкритих торгів, з урахуванням вимог цієї статті, а рамкові угоди укладаються відповідно до вимог цієї статті.

Зі змісту статті 13 цього Закону не вбачається, що у випадку проведення публічної закупівлі в межах рамкової угоди, її здійснення відбувається без застосування електронної системи закупівель.

Водночас, пунктом 7 розділу V Порядку N1372 обумовлено, що після підписання рамкової угоди всіма сторонами або із завершенням строків, установлених пунктом 4 розділу V цього Порядку, рамкова угода розміщується замовником/ЦЗО в електронній системі закупівель разом з оголошенням з відомостями про рамкову угоду та звітом про результати проведення відкритих торгів.

Порядком розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженим наказом Міністерство економічного розвитку і торгівлі України N477 від 18.03.2016, також не встановлено будь яких виключень щодо розміщення інформації в електронній системі закупівель про закупівлі, які здійснюються в межах рамкової угоди.

Таким чином, при проведенні ЦЗО процедури закупівлі за рамковими угодами обов'язковою умовою є, крім іншого, розміщення в електронній системі закупівель самої угоди (у справі, що розглядається - договору №228 від 08.11.2017 року), разом з оголошенням з відомостями про рамкову угоду та звітом про результати проведення відкритих торгів.

Згідно з пунктом 2.9 Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, затвердженим наказом Міністерства фінансів України N309 від 02.03.2012, органи Казначейства не реєструють зобов'язання у разі : відсутності документів щодо закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до законодавства у сфері закупівель; недотримання вимог щодо оформлення поданих документів, тощо.

Відтак, здійснивши у відповідності до приписів статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі» перевірку наявності в електронній системі закупівель договору про закупівлю, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі, які підтверджують проведення процедури закупівлі, за результатами якої укладено договір про закупівлю, та встановивши відсутність вказаних документів, Управління Держказначейства при прийнятті оскаржуваного попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства та при відмові у реєстрації бюджетних зобов'язань діяло у відповідності до вимог закону, в межах наданої чинним законодавством компетенції та без порушень законних прав та інтересів позивача, що унеможливлює задоволення адміністративного позову.

Враховуючи викладене, колегія суддів Касаційного адміністративного суду вважає, що судом апеляційної інстанції, внаслідок невірної оцінки матеріалів справи та неправильного застосування норм права, що регламентують спірні правовідносини, скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині.

Статтею 352 КАС України обумовлено, що суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

Керуючись статтями 345, 349,352, 356 Кодексу адміністративного судочинства України,

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу Управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області - задовольнити.

Постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 11.09.2018 скасувати, залишивши в силі рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 21.05.2018.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Судді І.А. Гончарова

Р.Ф. Ханова

І.Я. Олендер