Справа № 640/18806/18
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2019-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
30 січня 2019 року м. Київ № 640/18806/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:
головуючого судді Добрівської Н.А.,
розглянувши клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін в адміністративній справі
за позовом ОСОБА_1
до 1. Київського обласного військового комісаріату, 2. Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області
про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (адреса фактичного проживання: АДРЕСА_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_3 ), Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області (04071, м. Київ, вул. Ярославська, 40) про:
- визнання протиправною бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо відмови скласти, оформити і подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії;
- зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_1 скласти, оформити і подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії;
- визнання протиправною бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Київськім області щодо не проведення ОСОБА_1 перерахунку пенсії;
- зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області нарахувати та виплачувати пенсію позивачу.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.11.2018 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
Через канцелярію подано представником Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області клопотання від 06.12.2018 року про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.
Розглянувши клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, суд зазначає наступне.
У п.2 ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
Відповідно до ч.4 ст.260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
Згідно з ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.
Врахувавши зміст клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області, матеріалів справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін та приходить до висновку, що в задоволенні клопотання має бути відмовлено.
Керуючись ст.ст. 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.А. Добрівська