Справа № 148/1975/17
Суддя: Сапальова Т.В.
Дата ухвалення: 2019-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 148/1975/17

Головуючий у 1-й інстанції: Саламаха О.В.

Суддя-доповідач: Сапальова Т.В.

22 січня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сапальової Т.В.

суддів: Курка О. П. Совгири Д. І. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Тульчинського районного суду Вінницької області від 04 жовтня 2018 року (ухвалене 04 жовтня 2018 року, повний текст складено 12 жовтня 2018 року) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

в листопаді 2017 року ОСОБА_2 звернувся до Тульчинського районного суду Вінницької області з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення №237 від 28.07.2017 року про визнання ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн.

Рішенням Тульчинського районного суду Вінницької області від 04 жовтня 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог. В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з'ясування всіх обставин справи, що призвело до неправильного її вирішення.

Зокрема, в обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає про те, що він проводив підготовчі роботи з відновлення гідротехнічної споруди, а не будівельні роботи, у зв'язку з чим до нього має застосовуватись ч.3 ст.96 КУпАП.

Відповідач у відзиві на апеляційну заперечив проти доводів апеляційної скарги та зазначив, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, у зв'язку з чим просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Сторони повноважних представників в судове засідання не направили, хоча повідомлялися про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 11.07.2017 депутат районної ради голова ГО "Відродження села Крищинець" Кішик Т.Г. подала до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області заяву про перевірку законності будівництва ОСОБА_2 та ОСОБА_4 гідротехнічної споруди, яку побудовано при влаштуванні штучного ставка у 2015 році на землях загального користування с. Крищинці Тульчинського району та перевірку законності будівництва нежитлової будівлі біля даної гідротехнічної споруди (а.с. 93).

13.07.2017 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області направлено інспектора для здійснення позапланової перевірки гідротехнічної споруди та нежитлової будівлі біля неї на землях загального користування у с. Крищинці Тульчинського району та дотримання суб'єктами містобудування ОСОБА_4 та ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 94).

Відповідно до припису № 227 від 26.07.2017 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області, складеного за результатами позапланової перевірки вказаних вище об'єктів, встановлено, що ОСОБА_2 без виготовлення, затвердження відповідної проектної документації в установленому законом порядку та отримання дозвільних документів на початок виконання будівельних робіт в 2015 році виконав будівельні роботи з будівництва гідротехнічної споруди на орендованій земельній ділянці водного фонду, розташованій в межах населеного пункту с. Крищинці Тульчинського району Вінницької області, чим порушив вимоги п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 13 Постанови КМУ № 466. З метою усунення виявлених порушень висунуто вимогу про приведення об'єкту до вимог чиного законодавства у сфері містобудування у термін до 26.09.2017 (а.с. 104).

Відповідно до акту від 26.07.2018 року № 834-ПП, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, посадовими особами органу державного нагляду (контролю), у присутності ОСОБА_4 та ОСОБА_2, перевіривши дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті, виявлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_2 без виготовлення, затвердження відповідної проектної документації в установленому законом порядку та отримання дозвільних документів на початок виконання будівельних робіт в 2015 році виконали будівельні роботи з будівництва гідротехнічної споруди на орендованій земельній ділянці водного фонду, розташованій в межах населеного пункту с. Крищинці Тульчинського району Вінницької області (а.с. 5-13). У даному акті у розділі VIII "Пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та складеного акту перевірки" ОСОБА_2 та ОСОБА_4 вказано "без зауважень".

На підставі вказаного акту перевірки від 26.07.2017, інспектором Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області у присутності начальника інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Журавльова В.Є., ОСОБА_2, 26.07.2017 відносно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 96 КУпАП (а.с. 14-15). У даному протоколі в абзаці "Пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності" ОСОБА_2 зазначив, що ними будь-яких будівельних робіт не виконувалось, а виконувалися роботи по відновленню існуючої споруди.

На підставі вказаного протоколу 28.07.2017 інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області винесено постанову № 237 про визнання ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн. (а.с. 16-17).

Відповідно до вказаної вище постанови ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за те, що він у 2015 році без виготовлення, затвердження відповідної проектної документації в установленому законом порядку і отримання дозвільних документів на початок виконання будівельних робіт виконав будівельні роботи з будівництва гідротехнічної споруди на орендованій земельній ділянці водного фонду, розташованій в межах с. Крищинці Тульчинського району Вінницької області, чим порушив вимоги п. 1 частини першої ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 13 Постанови КМУ № 466.

Не погодившись з вказаною постановою, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до суду.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про основи містобудування" від 16.11.1992, при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема розробка містобудівної документації, проектів конкретних об'єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об'єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об'єктів; раціональне використання земель та територій для містобудівних потреб, підвищення ефективності забудови та іншого використання земельних ділянок; охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів; урахування державних та громадських інтересів при плануванні та забудові територій; участь громадян, об'єднань громадян в обговоренні містобудівної документації, проектів окремих об'єктів і внесення відповідних пропозицій до державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій; захист прав громадян та громадських організацій згідно із законодавством.

Згідно зі ст.1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об'єктів будівництва.

Відповідно до ч. 5 ст. 32 Закону №3038-VI, усі об'єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3. До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об'єкти: характеристики можливих наслідків від відмови (стану об'єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують:

- рівень можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об'єкті, - 50 осіб;

- рівень можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об'єкті, - 100 осіб;

- рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов'язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об'єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат (до розрахунку збитків не включаються збитки замовників будівництва, які будують об'єкти без залучення коштів державного або місцевого бюджетів, кредитних коштів, наданих під державні гарантії, коштів державних та комунальних підприємств, бюджетних установ);

- пам'ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини";

- нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам'яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам'ятки);

- об'єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об'єкти підвищеної небезпеки";

- житлові будинки понад чотири поверхи;

- об'єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" (крім об'єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).

Згідно з ч. 1 ст. 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 7 ст. 34 Закону №3038-VI виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Ч.5 ст.96 КУпАП передбачає відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, у виді накладення штрафу від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч.3 ст.96 КУпАП виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, якщо подання такого повідомлення є обов'язковим, а також наведення недостовірних даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з п. 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 (далі - Порядок) будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту; підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під'їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень;.

З пояснень свідків судом першої інстанції встановлено, що позивач відновлював гідротехнічну споруду, яка була побудована до 1980 року. Відновлення відбувалось наступним чином: спочатку поставили опалубку, потім заливали бетоном.

Позивач не заперечує вказаних обставин.

Відповідно до ч.1 ст.78 КАС України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

При цьому в обґрунтування апеляційної скарги зазначає про те, що відновлена гідроспоруда є тимчасовою виробничою спорудою.

Водночас, тимчасовими спорудами в розумінні п.2 Порядку є споруди, необхідні для організації і обслуговування будівництва.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Так, в матеріалах справи містяться копії матеріалів притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, а саме: копія звернення Кішик Т.Г. від 11.01.2017 року, копія направлення на перевірку №834-ПП від 13.07.2017, копія акту перевірки №834-П від 26.07.2017 року з додатками, копія протоколу про адміністративне правопорушення від року 26.07.2017 року, копія припису про усунення порушення №227 від 26.07.2017 року, копія постанови про адмінправопорушення №237 від 28.07.2017 року, згідно з якими позивач виконував саме будівельні роботи.

При цьому, позивач не надав суду доказів на спростування вказаних вище документів.

Крім того, ОСОБА_2 не довів, що відновлювана позивачем гідроспоруда є тимчасовою чи виробничою спорудою, яка необхідна для організації і обслуговування будівництва.

З урахуванням наведеного доводи апеляційної скарги про те, що позивач проводив саме підготовчі роботи з відновлення гідротехнічної споруди, у зв'язку з чим застосуванню підлягає норма ч.3 ст.96 КУпАП, є необґрунтованими.

Таким чином, проведені на відновлення гідротехнічної споруди роботи є будівельними, тому дії позивача правильно кваліфіковані за ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Відповідно до п. 5 Порядку будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) та об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Виконання вказаних вище робіт здійснювалось позивачем без подання повідомлення відповідним державним органам про початок виконання робіт, що не заперечується ОСОБА_2

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про правомірність постанови №237 від 28.07.2017 року про визнання позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн.

Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі вищевикладеного колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а відтак рішення Тульчинського районного суду Вінницької області від 04 жовтня 2018 року слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а рішення Тульчинського районного суду Вінницької області від 04 жовтня 2018 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення відповідно до ч.1 ст.272 КАС України.

Відповідно до ч.3 ст.272 КАС України судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273-277, 282-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Постанова суду складена в повному обсязі та підписана 22 січня 2019 року.

Головуючий Сапальова Т.В.

Судді Курко О. П. Совгира Д. І.