Справа № 826/6101/18
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2019-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

23 січня 2019 року № 826/6101/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом Головного управління ДФС у Закарпатській області

до Приватного акціонерного товариства «Будівельна

компанія «Комфортбуд»

про стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДФС у Закарпатській області (далі альтернативно - відповідач або ГУ ДФС у Закарпатській області) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Будівельна компанія «Комфортбуд» (надалі - відповідач або ПрАТ «БК «Комфортбуд»), у якому просить стягнути з ПрАТ «БК «Комфортбуд» (, адреса: 04119, м. Київ, вул. Сім'ї Хохлових, 15) заборгованість по платежу 50 18010600 «Орендна плата з юридичних осіб» у розмірі 20 554,00 грн. за рахунок коштів, що належать платнику податків на праві власності, в тому числі тих, які знаходяться на рахунках у банках.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що станом на 02.03.2018 у відповідача наявний податковий борг по платежу 50 18010600 «Орендна плата з юридичних осіб» у розмірі 20 554,00 грн., який виник у зв'язку з несплатою у строки, визначені Податковим кодексом України, орендної плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за травень-грудень 2016 року.

Частиною 1 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (по тексту - КАС України) передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 23.04.2018 (суддя Пащенко К.С.) відкрито провадження у даній адміністративній справі; постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та проведення судового засідання; запропоновано відповідачу надати відзив протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення відповідачем ухвали про відкриття провадження у справі; повідомлено сторін про можливість отримання інформації по справі № 826/6101/18, що розглядається, за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://adm.ki.court.gov.ua/sud2670/.

24.04.2018 на адресу відповідача, підтверджену згідно Витягу з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за № , отриманого судом 20.04.2018, було надіслано ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.04.2018.

27.04.2018 ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.04.2018 у справі № 826/6101/18 оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень, що слідує за посиланням на сторінці інтернет за адресою: http://reyestr.court.gov.ua/Review/73602854.

Станом на момент винесення рішення у даній справі, відзиву на позовну заяву до суду від відповідача не надходило.

Згідно частини шостої статті 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ПрАТ «БК «Комфортбуд» перебуває на обліку в ГУ ДФС у Закарпатській області.

Відповідно до облікової картки платника податків, станом на 02.03.2018 у відповідача обліковується заборгованість перед бюджетом у розмірі 20 554,00 грн. по земельному податку з юридичних осіб, який виник у зв'язку з несплатою податкових зобов'язань, визначених у податковій декларації № від 22.02.2016.

У зв'язку з наявною заборгованістю, ГУ ДФС у Закарпатській області було надіслано ПрАТ «БК «Комфортбуд» податкову вимогу від 02.10.2012 № 559. Вказана податкова вимога була направлена листом з рекомендованим повідомленням про вручення та отримана відповідачем 11.10.2012.

Однак, ПрАТ «БК «Комфортбуд» не вжито заходів щодо погашення існуючої заборгованості і на день розгляду справи сума боргу залишається несплаченою.

Вказані обставини стали підставами для подання позивачем на розгляд судом відповідного позову.

Вирішуючи спір суд, виходить за наступного.

У відповідності до пп. 14.1.156 п. 14.1 cт. 14 Податкового кодексу України (нижче - ПК України) податкове зобов'язання - це сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством.

Підпунктом 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України визначено, що податковий борг - сума узгодженого грошового зобов'язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов'язання.

Відповідно до пп. 59.1, 59.4 ст. 59 ПК України у разі, коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов'язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Також п. 59.5 ст. 59 ПК України передбачено, що у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.

За пп. 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 ПК України, платник податків зобов'язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених ПК України та законами з питань митної справи.

Однак відповідач, в порушення вказаних норм свої зобов'язання не виконав, про що свідчить сума наявного боргу.

Підпунктом 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, обслуговуючих такого платника, на суму податкового боргу або його частини.

Наявний податковий борг підтверджується розрахунком суми позовних вимог, довідкою про стан розрахунків з бюджетами, податковою вимогою.

Таким чином, сума податкового боргу відповідно до вимог чинного законодавства України є узгодженою і визнається сумою податкового боргу платника податків, розмір якої підтверджується наявними в матеріалах справи довідкою та розрахунком.

У відповідності до п. 95.1 ст. 95 ПК України, позивач, як контролюючий орган здійснює контроль за платниками податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Пунктом 95.3 ст. 95 ПК України визначено, що стягнення коштів з рахунків платника податків в банках, обслуговуючих такого платника податків, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання органам державної податкової служби, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Крім того, відповідно до п. 95.4 ст. 95 Кодексу, контролюючий орган на підставі рішення суду здійснює стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу за рахунок готівки, яка належить такому платнику податків.

За ст. 67 Конституції України, кожен зобов'язаний сплачувати податки і збори в порядку і в розмірах, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Доказів, які б спростовували доводи позивача, відповідач суду не надав.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28 серпня 2018 року (справа № 802/2236/17-а).

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, проаналізувавши всі обставини справи, з урахуванням нормативного регулювання спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ГУ ДФС у Закарпатській області підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно з ч. 2 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки у цій справі не залучалися свідки та не проводилися експертизи, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 6, 72- 77, 139, 241- 246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Головного управління ДФС України у Закарпатській області задовольнити повністю.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Будівельна компанія «Комфортбуд» (, адреса: 04119, м. Київ, вул. Сім'ї Хохлових, 15) податковий борг по платежу 50 18010600 «Орендна плата з юридичних осіб» у розмірі 20 554,00 грн. (двадцять тисяч п'ятсот п'ятдесят чотири гривні) за рахунок коштів, що належать платнику податків на праві власності, в тому числі тих, які знаходяться на рахунках у банках.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд м. Києва.

Суддя К.С. Пащенко