Справа № 823/1963/18
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/1963/18 Суддя (судді) першої інстанції: В.А. Гайдаш
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ганечко О.М.

суддів Федотова І.В.

Коротких А.Ю.

розглянувши у письмовому проваджені адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19.09.2018 року по справі за адміністративним позовом Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області до Руськополянської загальноосвітньої школи I-III ступенів № 1 Черкаської районної ради, треті особи: Черкаська районна рада, Відділ освіти Черкаської районної державної адміністрації про застосування заходів реагування,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовом до Руськополянської загальноосвітньої школи I-III ступенів № 1 Черкаської районної ради, треті особи: Черкаська районна рада, Відділ освіти Черкаської районної державної адміністрації про застосування заходів реагування.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 19.09.2018 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову, якою задовольнити позов в повному обсязі, посилаючись на незаконність, необ'єктивність, необґрунтованість рішення, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Сторони у судове засідання не з'явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст. 308 КАС України, справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 28.03.2018 №11, на виконання наказу Управління ДСНС України у Черкаській області від 02.04.2018 №74, у період з 17 по 18 травня 2018 року посадовою особою позивача проведено позапланову перевірку Руськополянської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №1 Черкаської районної ради, результати якої оформлені актом №98.

Вищевказаною перевіркою виявлені 16 (шістнадцять) порушень Руськополянською загальноосвітньою школою І-ІІІ ступенів №1 Черкаської районної ради вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту.

Вищевказані обставини стали підставою для звернення Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області до суду з даним позовом щодо застосування до Руськополянської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №1 Черкаської районної ради заходів реагування у сфері державного нагляду.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України (далі - КЦЗ України), Законами України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V), «Про об'єкти підвищеної небезпеки» від 18.01.2001 р. № 2245-ІІІ (далі - 2245-ІІІ).

Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 1, ч. 1, 2, 7 ст. 7 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Частиною 1 статті 55 Кодексу цивільного захисту України, передбачено, що забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України, передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі ст. 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

У п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, зазначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

У п.п. 1, 2 ч. 1, ч. 2 ст. Кодексу цивільного захисту України, закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Згідно з визначенням ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння легкими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Відповідно до Закону № 2245-ІІІ, небезпечними речовинами є - хімічна, токсична, вибухова, окислювальна, горюча речовина, біологічні агенти та речовини біологічного походження (біохімічні, мікробіологічні, біотехнологічні препарати, патогенні для людей і тварин мікроорганізми тощо), які становлять небезпеку для життя і здоров'я людей та довкілля, сукупність властивостей речовин і/або особливостей їх стану, внаслідок яких за певних обставин може створитися загроза життю і здоров'ю людей, довкіллю, матеріальним та культурним цінностям.

Об'єкт підвищеної небезпеки - це об'єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об'єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру.

Отже, управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Разом з тим, законодавством одночасно визначено два різні та самостійні за своєю правовою природою наслідки у разі виявлення порушень при проведенні перевірки суб'єкта господарювання, а саме: винесення припису та/або заборона, зупинення, припинення, обмеження роботи такого суб'єкта.

При цьому, не застосування одного з таких заходів не виключає можливості застосування іншого.

Водночас, з викладених правових норм вбачається, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов'язку у підконтрольного суб'єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

Колегія суддів звертає увагу на те, що матеріалами перевірки, проведеної управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області у приміщеннях Руськополянської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №1 Черкаської районної ради Черкаської області, встановлено порушення, а саме відсутній резервний запас пожежних сповіщувачів що повинен становитиме менше 10% від їх загальної кількості Розділ 7 п.7.2. 22 ДБН В.2.5-56:2014;

- приміщення школи не обладнано системою оповіщення про пожежу та управління' евакуацією людей 3-го типу п. 1.2, розділ 5, ППБУ; Розділ 9, п.4 Таблиці Б1, ДБН В.2.5- 56:2014;

-допускається застосування опорядження (облицювання) стін на шляхах евакуації з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж Г2, В2, Д2, Т2 п. 2.17, розділ 3, ППБУ;

- в будівлі навчального корпусу та гаражу не проведено ремонт блискавко захисту п. 1.21, Розділ 4, ППБУ

-в приміщеннях гаражів електромережу прокладено безпосередньо по горючих основах п. 1.3, Розділ 4, ППБУ

- електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати в приміщеннях гаражів не встановлено на негорючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра (Розділ 5 п. 1.17, ППБУ);

-приміщення закладу не забезпечено первинними засобами пожежогасіння згідно Типових норм належності вогнегасників (Розділ V, п.1.2., ППБУ);

- на електропроводи, що прокладені над підвісними стелями в кабінетах, відсутні акти проведення прихованих робіт п. 1.12, Розділ 4, ППБУ;

-вихід на горище навчального корпусу не виконано через протипожежні люки розміром 0.6 на 0.8 м. (п.7.2.12 ДБН В. 1.1-7-2016);

- не доукомплектовано пожежний щит згідно норм належності п. 3.11, розділ 5, ППБУ;

- на вікнах 1-го та 2-го, поверху допускається використання глухих грат (Розділ VI, п.1.2., ППБУ);

- з'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів та кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів приміщенні гаражу Розділ 4 п. 1.6, ППБУ:

- приміщення електрощитової не відділено протипожежними перешкодами (перегородками 1-го типу) з заповненням прорізів дверима з межею вогнестійкості не менше 30 хв. Розділ 4. п.1.24 п. 9.3.6, ППБУ; Таблиця 2 п. 6.4, ДБН В.2.2-9-2009; Таблиця З, В. 1.1-7-2016;

- не проведено вогнезахисну обробку дерев'яних конструкцій горищних приміщень (гараж, будівля початкових класів, будівля майстерні та їдальні) н. 2.5, розділ 3, ППБУ;

- не забезпечено всіх працівників засобами індивідуального захисту, а саме промисловими протигазами з коробками які захищають від дії аміаку (з розрахунку 1 протигаз (засіб індивідуального захисту) на одну особу та додатково два відсотки загальної кількості працюючого персоналу). Не допускати зберігання на робочих місцях протигазів термін придатності яких вийшов та тих протигазів які не пройшли перевірку п. 1.2 ст. 20 КЦЗУ; п.3 Постанови КМУ № 1200 (зі змінами);

- не забезпечено всіх працівників засобами індивідуального захисту, органів дихання від зброї масового знищення з розрахунку 1 фільтрувальний протигаз та 1 респіратор на одну особу та додатково два відсотки загальної кількості працюючого персоналу. Не допускати зберігання на робочих місцях протигазів термін придатності яких вийшов та тих протигазів які не пройшли перевірку п.1.2 ст. 20 КЦЗУ; п.3, Постанови КМУ № 1200 (зі змінами).

Колегією суддів, встановлено, що відповідачем частково усунуто порушення викладені в акті перевірки № 98 від 24.04.2018 року, а саме: у усіх навчальних приміщеннях школи встановлено сучасні вікна, що створює додаткові шляхи евакуації з приміщень школи.

На першому поверсі установлено 16 відкривних вікон та 3 дверей, що є шляхами для аварійної евакуації на випадок надзвичайної ситуації, на другому поверсі 26 відкривних вікон та 2 балкони через які можлива евакуація дітей та працівників школи.

Класи та інші приміщення забезпечено вогнегасниками, загальною кількістю 46 штук. Після перевірки закуплено ще 14 штук. Крім того, встановлено 10 світлових покажчиків «Вихід». Доукомплектовано пожежні щити (1 лом, 2 багор, 2 кошми).

Також, колегією суддів встановлено, що адміністрацією школи неодноразово направлялися листи до відділу освіти з клопотанням про ремонт електромережі фахівцями.

Для системи оповіщення використовується електродзвінок, яким обладнано всі навчальні приміщення та розроблено систему сигналів з тренуванням учнів (направлено лист до відділу освіти).

Електромережі над підвісними стелями в учительській, кабінетах хімії та математики, вестибюлі основного приміщення та в 1 класі доведено до вимог Правил пожежної безпеки України, про що є акти проведення прихованих робіт.

Приміщення електрощитової відділено від інших приміщень капітальними цегляними стінами та оббитими металом дверима, а клопотання про придбання сертифікованих дверей неодноразово направлялося до відділу освіти.

Вогнезахисну обробку дерев'яних конструкцій виконано в основному приміщенні та спортзалі на суму більше 40 тис. грн. До відділу освіти надіслано лист-клопотання. Для вирішення цього питання депутатами Черкаської райради надіслано звернення до Кабінету Міністрів України.

Пожежна водойма розміщена на значній глибині під землею. Біля водойми установлено знак «ПВ». Крім того, водойму обладнано постійним спецлюком. Замовлено табличку з назвою вулиці, яку буде установлено на освітленому місці.

На вікнах 1 та 2 поверхів, в кабінетах інформатики, прибрано глухі грати.

Сигнал від приймально-контрольного приладу системи пожежної сигналізації виведено на пульт пожежного спостереження, але він наразі не обслуговується через нестачу коштів. До відділу освіти надіслано лист- клопотання.

Також, колегією суддів встановлено, що адміністрацією школи до відділу освіти направлено клопотання на виконання робіт, які потребують фахівців та значних фінансових затрат:

- проведення ремонту блискавкозахисту (питання порушено у зверненні депутатів Черкаської райради до Кабінету Міністрів України);

-забезпечення резервного запасу пожежних сповіщувачів, що повинен становити не менше 10% від їх загальної кількості;

- обладнання навчального корпусу протипожежним люком;

-забезпечення всіх працівників засобами індивідуального захисту (протигазами та респіраторами).

Враховуючи викладене вище, колегія суддів приходить до висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, а позов таким, що не підлягає до задоволення, оскільки більшість порушень було усунуто відповідачем, а ті які залишились знаходяться в процесі усунення та на думку суду не створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Крім того, відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 3 Закону України «Про освіту» від 05.09.2017 №2145-19/, кожен має право на якісну та доступну освіту. Право на освіту включає право здобувати освіту впродовж усього життя, право на доступність освіти, право на безоплатну освіту у випадках і порядку, визначених Конституцією та законами України.

В Україні створюються рівні умови доступу до освіти. Ніхто не може бути обмежений у праві на здобуття освіти. Право на освіту гарантується незалежно від віку, статі, раси, стану здоров'я, інвалідності, громадянства, національності, політичних, релігійних чи інших переконань, кольору шкіри, місця проживання, мови спілкування, походження, соціального і майнового стану, наявності судимості, а також інших обставин та ознак.

Право особи на освіту може реалізовуватися шляхом її здобуття на різних рівнях освіти, у різних формах і різних видів, у тому числі шляхом здобуття дошкільної, повної загальної середньої, позашкільної, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої, вищої освіти та освіти дорослих.

Відповідно до положень ст. 53 Конституції України, кожен має право на освіту. Повна загальна середня освіта є обов'язковою.

Держава забезпечує доступність і безоплатність дошкільної, повної загальної середньої, професійно-технічної, вищої освіти в державних і комунальних навчальних закладах; розвиток дошкільної, повної загальної середньої, позашкільної, професійно-технічної, вищої і післядипломної освіти, різних форм навчання; надання державних стипендій та пільг учням і студентам.

Разом з цим, згідно абзацу 1 частини п'ятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Таким чином, зупинення виробництва (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг можуть бути застосовані судом виключно до суб'єктів господарювання.

Однак, згідно частин 1-3 статті 3 Господарського кодексу України, під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб'єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.

Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб'єкти підприємництва - підприємцями. Господарська діяльність може здійснюватися і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність).

Діяльність негосподарюючих суб'єктів, спрямована на створення і підтримання необхідних матеріально-технічних умов їх функціонування, що здійснюється за участі або без участі суб'єктів господарювання, є господарчим забезпеченням діяльності негосподарюючих суб'єктів.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Господарського кодексу України, суб'єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов'язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов'язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством.

Таким чином, системний аналіз господарського законодавства вказує на те, що суб'єктами господарського права слід вважати тільки тих осіб, які мають особливий правовий статус та безпосередньо здійснюють господарську діяльність у сфері суспільного виробництва, яка спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність, при цьому незалежно від мети здійснення такої діяльності - досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку (підприємницька) або без такої мети (некомерційна господарська діяльність).

Постановою Вищого господарського суд України від 15.03.2011 року у страві №03/2073 визначено, що відповідно до ст. ст. 2, 55 Господарського кодексу України, учасниками відносин у сфері господарювання є, зокрема, суб'єкти господарювання - учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов'язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов'язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством. Суб'єктами господарювання є, зокрема, господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку; громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці.

У зв'язку із вищевикладеним, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що Руськополянська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №1 Черкаської районної ради у правовідносинах щодо надання освітньої діяльності - не є суб'єктом господарювання, що виключає можливість застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення діяльності школи.

За таких обставин, апеляційна скарга є необґрунтованою, її доводи не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду, не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому у її задоволенні необхідно відмовити, а рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області- залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19.09.2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді І.В. Федотов

А.Ю. Коротких