Справа № 520/10270/18
Суддя: Зінченко А.В.
Дата ухвалення: 2019-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

16 січня 2019 р. № 520/10270/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Зінченко А.В.

при секретарі- Алавердян Е.А.

за участі представників сторін:

позивача - Калугіна О.Ю.

відповідача - Мироненко О.О.

ІІІ - особа не прибув

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фортуна" (вул. Велика Панасівська, буд. 101, корп. В-2, к.8,м. Харків,61017, ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7,м. Харків,61003) третя особа: ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Фортуна", звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, в якому просила суд визнати протиправною бездіяльність Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо перевірки законності проведення будівельних робіт гр. ОСОБА_1 по АДРЕСА_2, а також дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час проведення будівельних робіт за вказаною адресою; зобов'язати Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради вжити заходи державного архітектурно-будівельний контролю щодо перевірки законності проведення будівельних робіт гр. ОСОБА_1 по АДРЕСА_2 та, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, скласти відповідний протокол та видати припис про зупинення будівельних робіт по АДРЕСА_2.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, в задоволенні позовних вимог просив відмовити.

Третя особа в судове засідання не прибув, про час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином, а тому суд приходить до висновку про розгляд справи за його відсутності.

Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши долучені до матеріалів справи документи, суд встановив наступні обставини.

В судовому засіданні встановлено, що ТОВ «Фортуна» на праві приватної власності належать нежитлові будівлі та споруду літ. «Б-4» площею 1 554,8 кв.м., літ. «А-1» площею 865,0 кв.м. по АДРЕСА_3 та нежитлові будівлі та споруди літ. «А-1» площею 135,8 кв.м.. літ. «Б-1» площею 409,2 кв.м., літ. «В-2» площею 875.1 кв.м., літ. «Д-1» площею 70,8 кв.м. по АДРЕСА_4. Вказані виробничі та адміністративні будівлі фактично знаходяться поруч одні від інших, використовуються ТОВ «Фортуна» в єдиному технологічному циклі виробництва та зв'язані між собою телекомунікаційними, електричними та іншими мережами і комунікаціями.

З метою впорядкування питання щодо отримання у користування або у власність сусідньої земельної ділянки для експлуатації нежитлових будівель та споруд літ. «А-1» площею 135,8 кв.м.. літ. «Б-1» площею 409,2 кв.м., літ. «В-2» площею 875,1 кв.м., літ. «Д-1» площею 70,8 кв.м. по АДРЕСА_4. ТОВ «Фортуна» 08.06.2017 р. звернулось із відповідним листом за №29 від 07.06.2017 р. та №48 від 28.07.2017р. до Харківської міської ради на ім'я міського голови.

01.03.2018 р. до ТОВ «Фортуна» з листом за №1 на ім'я директора товариства звернувся гр. ОСОБА_1. У вказаному листі останній просив Позивача погодити межі земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2, площею 0,0455 га, для обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд.

У листі зазначалось, що відповідачу на праві власності на підставі договорів купівлі- продажу №203 від 22.01.2018 р. та №494 від 01.02.2018 р., посвідчених приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_5, належить житловий будинок по 1/2 частині, розташований на цій ділянці. Також до листа були додані безпосередньо акти погодження меж спірної земельної ділянки та приймання-передачі на зберігання межових знаків.

Відповідь про відмову та/або рішення міської ради про надання згоди на оформлення права власності чи права користування ТОВ «Фортуна» земельною ділянкою, яку Позивач просив оформити у листах №29 від 07.06.2017 р. та №48 від 28.07.2017р. отримані не були, але ознайомившись із планом земельної ділянки по АДРЕСА_2, за погодженням меж якої до позивача звернувся гр. ОСОБА_1, було встановлено, що частина ділянки, яку намагається гр. ОСОБА_1 оформити для експлуатації житлового будинку із господарськими спорудами, є частиною саме тієї земельної ділянки, за оформленням якої ТОВ «Фортуна» зверталась раніше з листами №29 від 07.06.2017р. та №48 від 28.07.2017 р.

Судом встановлено, що ТОВ «Фортуна» відмовилась від погодження меж земельної ділянки наданих гр. ОСОБА_1 у запропонованих границях та листом від 13.04.2018 р. за №23 для роз'яснення ситуації що склалась, звернулась до Харківської міської ради на ім'я міського голови.

Листом від 11.05.2018р. за № 3204/0/225-18 Департамент земельних відносин Харківської міської ради у відповідь на звернення Позивача від 13.04.2018 р. за №23 повідомив, що згідно генерального плану м. Харкова, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 27.02.2013 за №1023/13, земельна ділянка по АДРЕСА_2 частково розташована в зоні садибної житлової забудови, а частково в зоні промислових підприємств в межах впливу промутворень.

Згідно з планом зонування території (зонінгом) м. Харкова, затвердженим рішенням Харківської міської ради від 26.10.2016 р. за №396/16, спірна земельна ділянка розташована у житловій зоні Ж-1 (садибна житлова забудова), в санітарно-захисній зоні промислових та комунальних підприємств 4 та 5 класу шкідливості та частково в межах «червоних ліній» АДРЕСА_2. Крім того, частина безпосередньо житлового будинку гр. ОСОБА_1 також розташована в межах «червоних ліній» цієї вулиці.

За відсутності правовстановлюючих документів на земельну ділянку, гр. ОСОБА_1 на початку травня 2018 року встановив забір, огородивши земельну ділянку, яку він вважає приналежною до будинку АДРЕСА_2, у тому числі і ту її частину, за оформленням якої до органу місцевого самоврядування звертався Позивач. В судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що питання щодо оформлення земельної ділянки по АДРЕСА_4 за позивачем та гр. ОСОБА_1 за АДРЕСА_2, є предметом розгляду в Ленінському районному суді м. Харкова (справа № 642/2462/1 8).

Але, не зважаючи на позов та ухвалу від 04.06.2018 р. у справі № 642/2462/18 про забезпечення позову про заборону оформлення правовстановлюючих документів на спірну земельну ділянку, з боку гр. ОСОБА_1 починаючи з 07.06.2018 р. розпочаті роботи щодо знесення житлового будинку та вивезення і звільнення спірної ділянки від будівельного сміття та залишків конструктивних елементів колишнього будинку.

А починаючи вже з 14.06.2017 р. на об'єкті з'явились робочі та почали будівельні роботи із реконструкції, а фактично із будівництва нового об'єкта, які й досі тривають і знаходяться в активній фазі.

Частиною 1 статті 316 Цивільного кодексу України встановлено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Разом із цим, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов'язує.

Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі (ч. 2-:-5 ст. 319 ЦК України).

Згідно ч. 2 ст. 321 ЦК України, у випадках передбачених законом, власник може бути позбавлений права власності або обмежений у його здійсненні.

Статтею 375 ЦК України встановлено, що власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам.

Частиною 3 цієї статті передбачено, що право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Правові наслідки самочинної забудови, встановлюються статтею 376 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Частиною З статті 10 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», а також «Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів», затвердженому наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №45 від 16.05.2011 р., визначено, що будівництво - це не тільки нове будівництво, а і реконструкція, реставрація, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва.

Постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 р. № 406 затверджений перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію ,

Пунктом 8 цієї постанови визначено, що лише роботи зі знесення і демонтажу будівель та споруд без подальшого будівництва, які не є підготовчими роботами, та без порушення експлуатаційної придатності інших будівель і споруд не потребують документів, що дають право на їх виконання.

У свою чергу та відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно із ст. 26 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва. Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Згідно ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Це стосується і будівництва іншого об'єкту нерухомого майна, відмінного від житлового будинку (або більшого за 300 кв.м.), для будівництва якого забудовник має розробити та погодити «Містобудівні умови та обмеження» у порядку та за умов, встановлених у ст. 29 цього Закону.

Частиною 5 цієї статті встановлено, що містобудівні умови та обмеження містять: назву об'єкта будівництва, що повинна відображати вид будівництва та місце розташування об'єкта; інформацію про замовника; відповідність на дату надання містобудівних умов та обмежень цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні; гранично допустиму висотність будинків, будівель та споруд у метрах; максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки; максимально допустиму щільність населення в межах житлової забудови відповідної житлової одиниці (кварталу, мікрорайону); мінімально допустимі відстані від об'єкта, що проектується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд; планувальні обмеження (охоронні зони пам'яток культурної спадщини, межі історичних ареалів, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони хорони археологічного культурного шару, в межах яких діє спеціальний режим їх використання, охоронні зони об'єктів природно-заповідного фонду, прибережні захисні смуги, зони санітарної охорони); 9) охоронні зони об'єктів транспорту, зв'язку, інженерних комунікацій, відстані від об'єкта, що проектується, до існуючих інженерних мереж.

Перелік зазначених умов є вичерпним.

Судом встановлено, що у гр. ОСОБА_1 немає а ні будівельного паспорту, а ні містобудівних умов та обмежень на забудову спірної земельної ділянки, оскільки для їх отримання необхідно спочатку набути у власність чи користування саму земельну ділянку.

Відповідно ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Частиною 6 цієї статті передбачено, що інформація про документ, що дає право на виконання будівельних робіт, а також відомості про клас наслідків (відповідальності) об'єкта, замовника та підрядників розміщуються на відповідному стенді, який встановлюється на будівельному майданчику в доступному для огляду місці (крім індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них).

За приписами ч. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт.

Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт не дає права на виконання будівельних робіт.

Згідно ст. 36 та ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з, незначними наслідками (СС1), об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Таким чином, гр. ОСОБА_1 в порушення приписів ст.ст. 26, 27, 34, 35, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» розпочав підготовчі та будівельні роботи без дозвільних документів, повідомлення органу державного архітектурно-будівельного контролю про такі роботи, за відсутності будівельного паспорту чи містобудівних умов та обмежень, а також на земельній ділянці, що на теперішній час йому не належить і є предметом спору у цивільній справі № 642/2462/18, яка знаходиться в провадженні Ленінського районного суду м. Харкова.

Судом встановлено, що необхідний стенд з інформацією про проведення робіт та документи, які дають право на їх виконання, на об'єкті відсутній.

На офіційному порталі Державної архітектурно-будівельної інспекції України в розділі «Реєстр дозвільних документів» жодної інформації про надання/отримання яких небудь дозвільних документів щодо проведення будівельних робіт у АДРЕСА_2 - немає.

Також суд зазначає, що Рішенням Конституційного суду України від 16.04.2009 №7-рп/2009 щодо офіційного тлумачення положень ч. 2 ст. 19, ст. 144 Конституції України, ст. 25. ч. 14 ст. 46, ч. 1, 10 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) встановлено, що органи місцевого самоврядування є відповідальними за свою діяльність перед юридичними і фізичними особами (стаття 74 Закону).

Стаття 4 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» серед основних принципів здійснення місцевого самоврядування передбачає, зокрема, принцип законності. Принцип законності відповідає статтям 1 і 8 Конституції України, які визначають Україну як правову державу та закріплюють державний принцип верховенства права. Крім того, ст. 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Додержання принципу законності направлене на недопущення свавілля в органах державної влади та місцевого самоврядування та передбачає, перш за все, прийняття суб'єктами владних повноважень законних актів, тобто певної форми актів, виданих у визначеному порядку компетентними органами в межах їх повноважень.

Основні вимоги до містобудівної діяльності, які повинні бути забезпечені при здійснені такої діяльності, визначені у ст. 5 Закону України «Про основи містобудування», серед яких розробка містобудівної документації, проектів конкретних об'єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об'єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об'єктів; урахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва, а також захист прав громадян та громадських організацій згідно із законодавством.

Як вказано у ст. 24 ЗУ «Про основи містобудування» Державний контроль у сфері містобудування здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, органами місцевого самоврядування та іншими уповноваженими на це державними органами.

Статтею 26 цього Закону передбачено, що особи, винні у: недотриманні державних стандартів, норм і правил при проектуванні і будівництві; виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього; самовільній зміні архітектурного вигляду споруди в процесі експлуатації; недотриманні екологічних і санітарно-гігієнічних вимог, встановлених законодавством при проектуванні, розміщенні та будівництві об'єктів;прийнятті в експлуатацію об'єктів, зведених з порушенням законодавства, державних стандартів, норм і правил; наданні інформації, що не відповідає дійсності, про умови проектування і будівництва чи у не обґрунтованій відмові надати таку інформацію, несуть відповідальність, передбачену законом

Комплекс робіт для створення об'єкта архітектури визначений у ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» і включає в себе, у тому числі: підготовку містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у випадках і порядку, передбачених законодавством; здійснення в необхідних випадках передпроектних робіт; пошук архітектурного рішення, розроблення, погодження у визначених законом випадках і затвердження проекту; виконання робочої документації для будівництва, а в разі виконання її або окремих її частин іншим виконавцем - здійснення авторського нагляду за таким виконанням; будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об'єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування; прийняття спорудженого об'єкта в експлуатацію.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 10 ЗУ «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно- будівельний контроль та нагляд.

Суд вказує, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, які визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ч. З ст. 6 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно- будівельного контролю та нагляду.

Як вказано у ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначена «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою Кабінету міністрів України від 23.05.2011 за №553 (надалі - Порядок №553).

Відповідно до пп. 1 п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу (п. 6 Порядку №533).

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 7 Порядку №533визначено, що підставами для проведення позапланової перевірки є у тому числі: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності Пунктом 9 Порядку №533 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Відповідно до п. 11 Порядку №533 посадові особи органів державного архітектурно - будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Згідно п. 12 Порядку №533 у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Пунктом 16 Порядку №533 встановлено, що за результатами державного архітектурно - будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (п. 17 Порядку №533).

Правопорушення у сфері містобудівної діяльності тягнуть за собою відповідальність, передбачену Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та іншими законами України.

Відповідно до п. З Указу Президента України від 08.04.2011 № 439/2011, яким затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі по тексту - Положення), визначено, що основними завданнями ДАБІ є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю і контролю у сфері житлово-комунального господарства. .

Підпунктом 8 п. 4 вищезазначеного Положення встановлено, що ДАБІ відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює в межах своїх повноважень державний контроль за дотриманням юридичними і фізичними особами державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт, перепланування та реконструкції (дообладнання) житлового фонду, будівель громадського призначення, елементів упорядження територій для задоволення потреб осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення.

Відповідно до пп. 11 п. 4 Положення розглядає справи про правопорушення у сферах містобудівної діяльності, житлово-комунального господарства з прийняттям відповідних рішень, а згідно з гін. 13 п. 4 Положення, зупиняє підготовчі та будівельні роботи, які виконуються без реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Приписами п. 6 Положення передбачено, що ДАБІ України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи.

Суд вказує, що Рішенням Харківської міської ради від 23.09.2015 № 1981/15 створено Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

Здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також забезпечення додержання на території міста Харкова містобудівного законодавства України та запобігання його порушенням, віднесено до виключної компетенції і повноважень Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, відповідно до п. 2.1., 2.2. розділу II Положення про Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, затвердженого рішення 1 сесії Харківської міської ради 7 скликання «Про затвердження положень виконавчих органів Харківської міської ради 7 скликання» від 20.11.2015 №7/15.

Окрім контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, п. 3.1., 3.2, розділу III Положення від 20.11.2015 № 7/15 на Інспекцію ДАБК ХМР покладені функції з розгляду відповідно до закону справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності із прийняттям відповідних рішень.

Для виконання вказаних завдань та функцій, посадові особи Інспекції ДАБК ХМР під час перевірки мають у тому числі право безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта, та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, накладати штрафи відповідно до закону.

Також Інспекція ДАБК ХМР має право у передбаченій законом формі видавати обов'язкові для виконання акти та приписи, організовувати га контролювати їх виконання, щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, що не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Судом встановлено, що Інспекцією ДАБК проводився позаплановий захід, передбачений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ від 23.05.2011 за № 553, однак, у зв'язку із відсутністю суб'єкта містобудування або його представника, не вдалося за можливе провести необхідну перевірку у відповідності до вказаного Порядку.

Для виконання покладених на Інспекцію ДАБК ХМР повноважень власнику будинку за цією адресою було направлено листа щодо необхідності прибуття до Інспекції для розгляду питання законності проведення будівельних робіт, але на час підготовки відповіді останній до інспекції не прибув.

У зв'язку із чим, Інспекцією ДАБК ХМР направлено листа до Холодногірського відділу поліції ГУНП в Харківські області, щодо сприяння у виконані повноважень покладених на Інспекцію стосовно законності будівельних робіт по АДРЕСА_2.

Аналогічна інформація, була отримана Позивачем і від Департаменту територіального контролю ХМР від 20.07.2018 р. за №15297/0/226-18 у відповідь на звернення №42 та №43 від 22.06.2018р.

На інформаційний запит позивача № 53 від 27.07.2018р. Інспекцією ДАБК ХМР листом від 03.08.2018 р.№ПУБЛ-13/0/294-18 були отримані копії відповідних звернень .

У листі від 03.08.2018р. №ПУБЛ-13/0/294-18 Інспекцією ДАБК ХМР зазначено, що начебто, для проведення позапланового заходу від 27.06.2018 р. №728-11, здійснено вихід на об'єкт, а сама перевірки тривала з 27.06.2018 р.по 12.07.2018 р.

В судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що на інформаційний запит Позивача від 02.08.2018 р. №56 до Відповідача із проханням надати інформацію про те, чи здійснювалось фіксування процесу як під час проведення перевірки інформації про порушення містобудівного законодавства, про яку йдеться у відповіді Інспекції ДАБК ХМР №1988/0/250-18 від 17.07.2018р. на звернення ТОВ «Фортуна» від 15.06.2018р. №40 та від 10.07.2018 р. №47, так і під час виконання ухвали суд 23.07.2018 р. у справі № 642/2462/18, з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки - була надана відповідь від 09.08.2018р. № ПУБЛ-15/0/294-18, що суб'єкт містобудування (гр. ОСОБА_1) під час перевірки був відсутній, а фото -, або відео фіксація не здійснювалась.

Матеріалами справи підтверджено, що 05.09.2018р. представник позивача вчетверте звернувся із скаргою від імені ТОВ «Фортуна» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України стосовно дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час проведення незаконних будівельних робіт гр. ОСОБА_1 по АДРЕСА_2.

Із відповіді Департаменту державної архітектурної-будівельної інспекції у Харківській області від 14.09.2018р. за №1020-5707 вбачається, що на виконання доручення Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 06.09.2018 за №40-4956-ел, моє звернення від 05.09.2018 р. для розгляду та проведення відповідних заходів державного архітектурно-будівельного контролю з урахуванням ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» було надіслано до Інспекції ДАБК ХМР.

20.09.2018 р. до канцелярії Інспекції ДАБК ХМР представником позивача було подано адвокатський запит щодо надання утому числі інформації про те, які саме дії та заходи державного архітектурно - будівельного контролю, у який спосіб та коли, були вчинені співробітниками Інспекції на виконання доручення Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 06.09.2018 р.за №40-4956-ел та за результатами розгляду звернення від 05.09.2018 р. щодо перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт гр. ОСОБА_1 по АДРЕСА_2.

У відповіді за вих. № 2620/0/250-18 від 27.09.2018р. відповідачем було повідомлено, що станом на час підготовки цієї відповіді лист Департаменту ДАБІ у Харківській області від 06.09.2018 за №40-4956-ел до Інспекції ДАБК ХМР не надходив.

На виконання доручення Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 06.09.2018 за №40-4956~ел, Департаментом ДАБІ у Харківській області звернення від 05.09.2018р. для розгляду та проведення відповідних заходів реагування в межах компетенції було направлено Інспекції ДАБК ЖМР листом Департаменту ДАБІ / Харківській області від 14.09.2018 р. за № 1020-5707.

Це підтверджується і відповіддю Департаменту ДАБІ у Харківській області від 11.10.2018 №1020-61 78 на адвокатський запит від 08.10.2018 р.

Таким чином, протягом травня - листопада 2018 року Інспекцією ДАБК ХМР жодних інших дій щодо перевірки інформації Позивача та, у разі її підтвердження, припинення незаконного, самовільного будівництва невідомого об'єкта нерухомого майна, а також встановлення суб'єкта містобудування, хоча він і так вже встановлений, не вживалось.

Суд вказує, що за відсутності дозвільної документації, відповідальних за дотримання технологій з будівництва, відсутності інформації про матеріали що використовуються, дотримання протипожежних та санітарних норм, а також інформації про можливе функціональне призначення цієї будівлі та необхідні для її експлуатації сеті та комунікації - може привести до вкрай негативних наслідків, аварій, пожеж тощо, що у свою чергу порушує права Позивача на вільне і безпечне володіння і користування своїм майном, а також загрожує життю та здоров'ю його працівників, клієнтів, орендарів.

Суд зазначає, що згідно з вимогами ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з ме тою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтер есів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Статтею 6 Кодексу адміністративного судочинства визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина,її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Таким чином, проаналізувавши наведене, суд вважає за необхідне вказати, що позовні вимоги є обґрунтованими, підтверджені нормативно та документально, а тому є такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 243, 244, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо перевірки законності проведення будівельних робіт гр. ОСОБА_1 по АДРЕСА_2, а також дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час проведення будівельних робіт за вказаною адресою.

Зобов'язати Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради вжити заходи державного архітектурно- будівельний контролю щодо перевірки законності проведення будівельних робіт гр. ОСОБА_1 по АДРЕСА_2 та, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, скласти відповідний протокол та видати припис про зупинення будівельних робіт по АДРЕСА_2.

Стягнути з Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7,м. Харків,61003) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фортуна" (вул. Велика Панасівська, буд. 101, корп. В-2, к.8,м. Харків,61017, ) за рахунок бюджетних асигнувань судові витрати зі сплати судового збору у сумі 3524 (три тисячі п'ятсот двадцять чотири) грн. 00 коп.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду у відповідності до ст. 295 цього Кодексу.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 23 січня 2019 року.

Суддя Зінченко А.В.