Справа № 813/3164/18
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2019-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа №813/3164/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2019 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого-судді Сподарик Н.І.,

за участю секретаря судового засідання Карпи А.В.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

представника відповідача 1 ОСОБА_3,

відповідача 2 ОСОБА_4,

третьої особи ОСОБА_5,

представника третьої особи ОСОБА_6,

розглянувши у судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області ОСОБА_7, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_5 про визнання протиправним та скасування припису,-

в с т а н о в и в :

На розгляд до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (82400, Львівська обл., м.Стрий, вул.Коновальця, 18/15) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області (79044, м.Львів, вул.Генерала Чупринки, 71), головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області ОСОБА_7 (79044, м.Львів, вул.Генерала Чупринки, 71) про визнання протиправним та скасування припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області від 05.06.2018 року №327/18-пз про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 05.06.2018 року головним інспектором будівельного нагляду Департаменту ДАБІ у Львівській області ОСОБА_7 за результатами позапланової перевірки винесено припис щодо приведення проектної документації у відповідність до вимог Закону України «Про архітектурну діяльність» та Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та надання робочого проекту і виконавчої документації на виконані будівельні роботи. Позивач вважає вказаний припис незаконним та просить його скасувати.

Ухвалою суду від 20.07.2018 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 20.07.2018 року відмовлено позивачу у задоволенні заяви про забезпечення позову.

06.08.2018 року від третьої особи ОСОБА_5 надійшли до суду письмові пояснення по суті спору та у подальшому додаткові пояснення по суті спору. У своїх поясненнях третя особа ОСОБА_5 зазначила, що вона є власницею нежитлових приміщень, загальною площею 327,0 кв.м., які знаходяться в м.Стрию, майдан Ринок, 35/10 Львівської області, на підставі договору дарування від 20.10.2016 року, згідно з яким ОСОБА_8 (мати) подарувала третій особі дані нежитлові приміщення; ОСОБА_5 було отримано витяг про право власності на ці нежитлові приміщення 20.10.2016 року. Третя особа зазначила також, що на день придбання нею нежитлових приміщень в приміщенні площею 8,2 кв. паливній було обладнано віконний отвір, фактично вентиляційне вікно, що чітко вбачається із робочого проекту, який був виготовлений 23.11.2012 року.

Також третя особа у поясненнях вказує, що позивач, проводячи перебудову квартири №1 в буд.35 по вул. майдан Ринок у м.Стрий без відповідних документів, які дають право виконувати будівельні роботи та без належно затвердженого проекту й з істотними порушеннями будівельних норм і правил у її відсутності змінив конструкцію даху, у звязку із чим закрив вентиляційне вікно у приміщенні паливної та порушив вентиляцію і ізоляцію у цьому приміщенні, влаштував нові бетонні фундаменти, замінив стіни цегляні на газоблоки.

За наведених підстав, третя особа вважає, що припис було складено відповідачем правомірно, а тому відсутні підстави для задоволення позову.

13.08.2018 року відповідачами подано до суду відзив на позовну заяву. У відзиві відповідачі наголосили на правомірності проведення позапланової перевірки на обєкті та правомірності винесення оскаржуваного припису №327/18-пз від 05.05.2018 року.

Протокольною ухвалою суду від 17.09.2018 року до участі у справі залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_5

У підготовчому засіданні, що відбулося 06.11.2018 року позивач подав пояснення на відзив.

Ухвалою суду від 06.11.2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Протокольними ухвалами суду від 29.11.2018 року, 15.01.2019 року відмовлено у задоволенні заяв представника позивача про проведення будівельно-технічної експертизи у справі, з огляду на те, що такі заяви не заявлялися у підготовчих засідання.

Позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали повністю, з підстав, що викладені у позовній заяві та наданих поясненнях в судових засіданнях, надали суду додаткові докази.

Представник відповідача 1, 2 та відповідач 2 позов не визнали, надали пояснення аналогічні тим, що викладені у відзиві на позовну заяву та просили суд у задоволенні позову відмовити за безпідставністю.

Третя особа та представник третьої особи у судовому засіданні проти позову заперечили.

Дослідивши доводи позову, відзиви на нього та пояснення по суті спору, зібрані у справі докази в їх сукупності, заслухавши пояснення учасників справи, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

До Департаменту ДАБІ у Львівській області надійшла заява ОСОБА_5 від 23.04.2018 року з проханням провести перевірку по визначенню законності будівництва/реконструкції квартири 1 в буд.№35 по вул. майдан Ринок,у м.Стрий Львівської області, оскільки, на думку останньої, після проведення відповідних робіт відбулось загородження вікон дахом прибудови вказаної квартири.

На підставі наказу Держархбудінспекції України від 08.09.2015 року №976 та направлення для проведення позапланового заходу від 24.05.2018 року №327/18-пз, головним інспектором будівельного нагляду Департаменту ДАБІ у Львівській області ОСОБА_7 у строк з 24.05.2018 року по 05.06.2018 року здійснено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на обєкті «Реконструкція квартири №1 по вул. майдан Ринок, 35 у м.Стрий Львівської області».

За результатами вищезазначеної перевірки складено акт №327/18-ПЗ. Під час перевірки встановлено, що на обєкті виконані роботи з реконструкції квартири:

-замовник будівництва ОСОБА_1 на земельній ділянці, яка перебуває у комунальній власності м.Стрий і не передана у користування чи приватну власність у житловому будинку №35 на вул. майдан Ринок в м.Стрий здійснює реконструкцію квартири №1, яка належить йому на підставі договору купівлі-продажу квартири від 12.10.2004 року №3252 (витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 30.11.2004 року №5633093) з прибудовою тамбуру розміром 1,34х1,14 м без затвердженої проектної документації та права на виконання будівельних робіт;

-станом на момент проведення перевірки виконано будівельні роботи з перебудови частини квартири (приміщення №№1, 2, 3, 8), а саме влаштовано нові бетонні фундаменти, замінено цегляні стіни на газоблоки, влаштовано з нових деревяних конструкцій односкатний дах з підняттям його на більшу висоту 2,95м., що спричинило загородження віконного отвору з суміжного приміщення, яке належить ОСОБА_5; також газова труба, по якій відбувається газопостачання нежитлових приміщень гр. ОСОБА_5 знаходиться в середині приміщень квартири №1, чим обмежено доступ до цієї труби, що є порушенням будівельних норм.

В акті зазначено, що під час проведення перевірки та після її завершення пояснень, зауважень чи заперечень не надходило, а також міститься відмітка про те, що позивач від підпису акта перевірки відмовився.

11.06.2018 року відповідачем 1 на адресу ОСОБА_1 надіслано акт перевірки від 05.06.2018 року.

Крім того, 05.06.2018 року головним інспектором будівельного нагляду Департаменту ДАБІ у Львівській області ОСОБА_7 винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким встановлено, що реконструкція проведена без затвердженої проектної документації та без права на виконання будівельних робіт, чим порушено ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» від 13.04.2011 року №466 та п.4.4 ДБН В2.5-20-2001 «Газопостачання».

Також, відповідачем були складені протоколи про адміністративне правопорушення від 05.06.2018 року №327/18-пз, №327/18-пз-1.

По суті спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені в Законі України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; далі Закон №3038).

Частиною першою статті 41 Закону №3038 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із статтею 9 Закону України від 20.05.1999 №687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі Закон №687) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) обєкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до статті 10 Закону №687, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва обєктів архітектури додержання субєктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до абз.2 п.1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Згідно з пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.7 вказаного Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання субєктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки обєкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність обєкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва обєкта; перевірка виконання субєктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобовязана предявити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з п.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності субєктів містобудування або їх представників, які будують або збудували обєкт будівництва.

Відповідно до п.12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобовязані: у повному обсязі, обєктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із субєктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати субєкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням субєкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з п.13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, субєкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п.п.16-22 зазначеного Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається субєкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та субєктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається субєкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України. Якщо субєкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невідємною частиною такого акта. У разі відмови субєкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови субєкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку субєкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику субєкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (далі Порядок №466) визначено механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 2 Порядку №466, будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Пунктом 5 Порядку №466 передбачено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1) та обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо обєктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Відповідно до пункту 8 Порядку №466, контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється відповідними органами державного архітектурно- будівельного контролю.

Як вбачається з акту перевірки та оскаржуваного припису, відповідачем встановлені порушення вимог частини 1 статті 34 Закону №3038, відповідно до якої замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (CCI), та щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо обєктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

В свою чергу, згідно із частиною другою статті 34 Закону №3038, зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких обєкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року №406 затверджено перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких обєкт не підлягає прийняттю в експлуатацію. До цього переліку, згідно пункту 1 Переліку, входять роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (CCI).

Суд звертає увагу, що на даний час в Україні не розроблено нормативно-правові акти по утриманню громадських будівель, які б містили визначення поняття «перепланування», «переобладнання» тощо.

Однак, відповідно до визначення, наданого у «Правилах утримання житлових будинків та прибудинкових територій», затверджених наказом Держкомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за №927/11207, до елементів перепланування житлових приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків.

Відповідно до вимог п.4.4 ДБН В2.5-20-2001 «Газопостачання», місця введення газопроводів в житлові будинки повинні передбачатися в нежилі приміщення, доступні для обслуговування газопроводів.

В існуючих житлових будинках, що належать громадянам на правах приватної власності, допускається вводи газопроводів здійснювати в житлові приміщення, де установлені опалювальні прилади, за умови установки додаткових вимикаючих пристрої зовні будинків.

Вводи газопроводів в громадські будинки слід передбачати безпосередньо в приміщення, де установлені газові прилади, або в коридори. Розміщення вимикаючих пристроїв на цих газопроводах слід передбачати зовні будинків, в місцях доступних для обслуговування.

Таким чином, суд дійшов висновку, що вищезазначеними положеннями чинного законодавства України встановлено обовязок замовника забезпечити наявність дозвільних документів на проведення будівельних робіт, відповідно до Порядку №466.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) субєктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення субєктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

У судовому засіданні позивач визнав, що реконструкція та будівельні роботи у квартирі, що здійснювалися ним. Окрім того, позивач зазначив, що ним пропонувалося третій особі погодити проект даху, однак остання відмовилася від участі у переплануванні даху та наполягала на приведенні будівлі у попередній стан вільний доступ до вентиляційного вікна. Позивач у судовому засіданні також зауважив, що дозвільних документів не потрібно виготовляти і повідомлення про початок виконання будівельних робіт не слід подавати, оскільки не здійснювалися такі види робіт, які цього вимагають; виконував внутрішні роботи з розбивання пєців.

Дана перебудова конструкції даху і підтверджується поясненнями сусідів у будинку (а.с.52).

ОСОБА_9 комітету Стрийської міської ради, адресованої ОСОБА_1 теж фіксується проведення робіт за адресою вул. майдан Ринок, 35, кв.1 у м.Стрию без затвердженої проектної документації (а.с.95).

Згідно наявної у матеріалах справи копії виписки із рішення ОСОБА_9 комітету Стрийської міської ради Львівської області №235 від 26.08.2004 року «Про надання дозволу на будівництво, добудову, реконструкцію житлових будинків, господарських споруд, виготовлення будівельних паспортів на побудовані будівлі громадянам міста», виконкомом міської ради було вирішено надати дозвіл на виготовлення будівельних паспортів на добудований коридор розміром 5.60-2.03м. до квартири №1 на вул. майдан Ринок, 35 гр.ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12.

Тобто, з означеного слідує, що сам позивач не заперечує проти здійснених будівельних робіт.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта, на праві власності позивача перебуває квартира - загальна площа 56 кв.м., житлова площа 28,6 кв.м., матеріали стін цегла, опис 1 кухня, 2 житлові кімнати.

Водночас, договором купівлі-продажу квартири від 12.10.2004 року підтверджується, що позивач придбав квартиру 1 в буд. №35 по вул. майдан Ринок в м.Стрию Львівської області, яка складається із 1 кухні, 2 житлових кімнат площею 28,04 кв.м., загальна площа квартири становила 55,97 кв.м.

З наведеного слідує, що покращення обєкта нерухомого майна, що належить позивачу все ж відбулося.

Більше того, висновком експертизи ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці» з технічного обстеження приміщення паливної офісних приміщень №10 житлового будинку №35 на вул. майдан Ринок у м.Стрию Львівської області №5009.18.46.10.04.41.20/5637 від 02.11.2018 року, виданого ФО ОСОБА_5 стверджується, що реконструкція квартири №1 з прибудовою тамбуру по осі « 2» перешкоджає нормальній і безпечній експлуатації паливної офісу №10. За цим висновком необхідно усунути вказані порушення, які здійснив власник квартири №1.

Отже, вищенаведене свідчить, що позивачем виконувались будівельні роботи без затвердженої проектної документації та без права на виконання будівельних робіт.

Згідно із ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. При цьому в силу частини другої статті 77 Кодексу в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

При цьому, суд вважає за потрібне наголосити на необхідності дотримуватися й позиції, висловленої у рішенні Європейського Суду з прав людини у п.53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом».

Тож, оскільки відповідачем доведено правомірність та обґрунтованість винесення оскаржуваного припису з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до ст.139 КАС України, сплачений при зверненні до суду судовий збір позивачу не повертається.

Керуючись ст.ст.14, 72-77, 139, 241-247, 250-251, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в :

У задоволені позову ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області ОСОБА_7, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_5 про визнання протиправним та скасування припису відмовити повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Відповідно до пп.15.5 п.15 Розділу VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Сподарик Н.І.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 25 січня 2019 року.