Справа № 826/13865/16
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

18 січня 2019 року № 826/13865/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Чудак О.М., за участю секретаря судового засідання Стринадко О.Г., представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2, представника відповідача Тур Н.І., у відсутність представників третіх осіб, розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» до Гадяцької об'єднаної Державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Спеціалізована антикорупційна прокуратура Генеральної прокуратури України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Надра Геоцентр», про визнання дій та бездіяльності протиправними,

встановив:

02.09.2016 Публічне акціонерне товариство «Укргазвидобування» (ПАТ «Укргазвидобування») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Гадяцької об'єднаної Державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області (Гадяцька ОДПІ), в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить суд:

- визнати дії Гадяцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області (Котелевське відділення) по винесенню (формуванню) та надсиланню (врученню) Товариству з обмеженою відповідальністю «Надра Геоцентр» (ТОВ «Надра Геоцентр»), яке було відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007, податкової вимоги від 16.06.2016 №266-17, - протиправними;

- визнати бездіяльність Гадяцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області (Котелевське відділення) щодо не здійснення у період з 04.08.2015 по 16.06.2016 заходів з погашення податкового боргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Надра Геоцентр», яке було відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007, - протиправною.

В обґрунтування адміністративного позову, з урахуванням додатково наданих позивачем пояснень, зазначено, що дії Гадяцької ОДПІ по надсиланню (врученню) ТОВ «Надра Геоцентр» як уповноваженій особі за Договором №265-12 податкової вимоги від 16.06.2016 №266-17 є протиправними, оскільки сума податкового боргу ТОВ «Надра Геоцентр» за попередньою податковою вимогою від 03.08.2015 №6951-16 не погашена, а податкова вимога не відкликана. Дана обставина також підтверджується відповідачем у позові, поданому 25.08.2016 до Київського окружного адміністративного суду про стягнення з ТОВ «Надра Геоцентр», як відповідального за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007, податкового боргу в сумі 538 553,46 тис. грн (справа №810/2726/16). Позивач наголошує, що нормами Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (ПК України) не передбачено обов'язку чи права контролюючого органу на формування та направлення платнику податків податкової вимоги про сплату податкового боргу, щодо сплати якого вже надіслано податкову вимогу яка не була відкликана контролюючим органом та не виконана платником податків.

Позивач зазначає, що відповідач не вчинив заходів з погашення податкової заборгованості спільної діяльності за Договором №265-12 від 19.11.2007 починаючи з дня направлення (вручення) ТОВ «Надра Геоцентр» податкової вимоги від 03.08.2015 №6951-16 по день направлення (вручення) ТОВ «Надра Геоцентр» податкової вимоги від 16.06.2016 №266-17 (крім, направлення платнику податків цих податкових вимог), в тому числі заходів забезпечення погашення податкової заборгованості шляхом стягнення коштів з рахунків ТОВ «Надра Геоцентр», опису у податкову заставу майна оператора спільної діяльності, майна, яке внесене у спільну діяльність або є результатом спільної діяльності. При цьому, позивач наголошує, що згідно обставин, встановлених судами під час розгляду адміністративних справ №826/10524/16 та №826/10527/16, відповідач мав дані про майно, наявне у спільній діяльності (видобуті вуглеводні), яке могло використовуватись для погашення боргу.

Відповідач маючи відповідні повноваження не реалізував покладені на нього ПК України функції та своєчасно не забезпечив погашення податкового боргу ТОВ «Надра Геоцентр» як оператора спільної діяльності.

При цьому, позивач зазначає, що рішення ДФС України про розстрочення податкового боргу ТОВ «Надра Геоцентр» та укладені на їх підставі договори є незаконними, адже позивач не надав згоди ТОВ «Надра Геоцентр» на подання заяв про прийняття таких рішень та укладання таких договорів. Крім того, незаконність таких розстрочень підтверджена матеріалами досудового розслідування кримінального провадження №00000121 від 04.12.2015.

Водночас, надання контролюючим органом платнику податків розстрочення сплати податкового боргу не є підставою для не виконання покладених на контролюючий орган функцій щодо забезпечення погашення податкового боргу. Незважаючи на те, що суми податкового боргу спільної діяльності були розстрочені, відповідач зобов'язаний вчинити усі передбачені ПК України заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу платника податків. Позивач зазначив, що судовими рішеннями у справі №826/10253/16 встановлено бездіяльність відповідача щодо невчинення заходів спрямованих на стягнення з ТОВ «Надра Геоцентр» податкового боргу за Договором про спільну діяльність від 19.11.2007 №265-12 та скасовано рішення відповідача від 23.06.2016 №1095/10/16-07-17-25 про опис майна ТОВ «Надра Геоцентр» у податкову заставу.

Наведені дії та бездіяльність відповідача на думку позивача призвели до збільшення податкового боргу, який виник у зв'язку з виконанням Договору про спільну діяльність від 19.11.2007 №265-12, у зв'язку із чим порушують його права як учасника даного Договору.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.09.2016 відкрито провадження у справі. Залучено до участі у справі ТОВ «Надра Геоцентр» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.12.2016 залучено до участі у справі Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру Генеральної прокуратури України в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.

Відповідач подав відзиви на позовну заяву в яких вказав на відсутність підстав для задоволення позовних вимог. Зазначив, що у зв'язку з наявністю податкового боргу у ТОВ «Надра Геоцентр», яке було відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007, контролюючим органом на виконання вимог статті 59 ПК України правомірно складено та направлено на адресу ТОВ «Надра Геоцентр» податкову вимогу від 16.06.2016 №266-17. Дані обставини встановлені та підтверджені в судовому порядку в ході розгляду Київським окружним адміністративним судом справи № 810/2097/16 за поданням Гадяцької ОДПІ про зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007 - уповноваженої особи та ТОВ «Надра Геоцентр», яке набрало законної сили 13.09.2016.

При цьому, податковий борг у ТОВ «Надра Геоцентр» станом на 18.12.2015 відсутній, що підтверджується листом Державної фіскальної служби України (ДФС України) від 18.12.2015 №27243/6/99-99-23-02-15. Дана обставина спростовує доводи позивача про направлення податкової вимоги від 16.06.2016 №266-17 в період, коли ТОВ «Надра Геоцентр» не погашено податковий борг згідно податкової вимоги від 03.08.2015 №6951-16.

Також відповідач зазначає, що ТОВ «Надра Геоцентр», як уповноважена особа на сплату податків за Договором №265-12, за місцем обліку в період з січня 2015 року по березень 2016 року зверталося до відповідача з заявами та зверненнями про розстрочення грошових зобов'язань, задекларованих у податковій звітності та розстрочення податкового боргу.

Вказані заяви та звернення розглянуті та, відповідно до рішень ДФС України ТОВ «Надра Геоцентр» надано розстрочення задекларованих грошових зобов'язань та податкового боргу в порядку, встановленому статтею 100 ПК України. Такі рішення ДФС України не скасовувались. Тому, Гадяцька ОДПІ не мала правових підстав стягувати з ТОВ «Надра Геоцентр» податковий борг за рахунок коштів такого платника податків.

При цьому, відповідач зазначає, що є безпідставними доводи позивача про не здійснення контролюючими органами заходів щодо стягнення податкового боргу з ТОВ «Надра Геоцентр». Після закінчення термінів дії договорів та рішень ДФС України про надання розстрочень, Гадяцька ОДПІ зверталась до Київського окружного адміністративного суду з поданням та позовом про стягнення податкового боргу.

Так, 16.06.2016 на виконання вимог статті 89 ПК України, Гадяцькою ОДПІ прийнято рішення №1095/10/16-07-17-25 про опис майна у податкову заставу, згідно якого здійснено опис майна, що перебуває у власності (господарському віддані або оперативному управлінні) платника податків ТОВ «Надра Геоцентр», як уповноваженої особи по Договору №265-12. На адресу ТОВ «Надра Геоцентр» разом з рішенням про опис майна у податкову заставу та податковою вимогою направлено й лист №1096/10/16-07-17-25 «Щодо погашення заборгованості та виділення майна в податкову заставу», яким Гадяцька ОДПІ вимагала терміново сплатити суму податкового боргу, включаючи штрафні (фінансові) санкції (штрафи) та пеню, нараховану на нього (у разі наявності), а у разі неможливості погасити податковий борг вимагала терміново надати до Гадяцької ОДПІ перелік ліквідного майна, яке належить за Договором №265-12 уповноваженій особі ТОВ «Надра Геоцентр» для опису майна в податкову заставу.

22.06.2016 податковим керуючим здійснено виїзд за податковою адресою ТОВ «Надра Геоцентр» для опису майна у податкову заставу, але платник податків не допустив податкового керуючого до приміщення для здійснення опису майна, що стало підставою для звернення відповідача до Київського окружного адміністративного суду з поданням про зупинення видаткових операцій платника. Постановою Київського окружного адміністративного суду у справі №810/2097/16, яка набрала законної сили 13.09.2016, задоволено подання Гадяцької ОДПІ про зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007 - уповноваженої особи та ТОВ «Надра Геоцентр».

В серпні 2016 року Гадяцька ОДПІ звернулась до Київського окружного адміністративного суду із позовом про стягнення з ТОВ «Надра Геоцентр», як відповідального за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007, податкового боргу в сумі 538 553,46 тис. грн. Провадження у справі №810/2726/16, відкритій за вказаним позовом Гадяцької ОДПІ, зупинено до розгляду Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративної справи №826/13867/16.

Також, постановою Київського окружного адміністративного суду від 04.10.2017 у справі №810/1970/17, яка набрала законної сили, задоволено позов Головного управління ДФС у Полтавській області до ТОВ «Надра Геоцентр», як відповідального за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007, третя особа на стороні позивача Гадяцька ОДПІ, про надання дозволу на погашення всієї суми податкового боргу за рахунок майна платника, що перебуває у податковій заставі.

Крім того, відповідач зазначає, що ПАТ «Укргазвидобування» звертаючись до суду із позовами про скасування податкових вимог про сплату боргу ТОВ «Надра Геоцентр», перешкоджає стягненню такого боргу з ТОВ «Надра Геоцентр».

Треті особи відзивів, заперечень чи письмових пояснень по суті позовних вимоги не надали.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.03.2018 справу прийнято до провадження суддею Чудак О.М. і призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

В ході судового засідання представники позивача заявлені вимоги підтримали та просили їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечила.

Представник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України в підготовчому судовому засіданні позовні вимоги ПАТ «Укргазвидобування» підтримав.

ТОВ «Надра Геоцентр» повноважних представників в судове засідання не направило.

Враховуючи, що явка представників третіх осіб не визнавалась обов'язковою та з огляду на відсутність заперечень представників позивача та відповідача, суд вирішив провести розгляд справи за даної явки сторін.

15.12.2017 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 241 КАС України, судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами нової редакції КАС України.

Так, дослідивши матеріали справи, оцінивши пояснення, надані учасниками судового процесу, а також докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд встановив наступне.

19.11.2007 між філією Дочірньої компанії «Укргазвидобування» Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України» - Газопромислове управління «Харківгазвидобування» та ТОВ «Надра Геоцентр» укладено Договір про спільну діяльність №265-12.

Відповідно до пунктів 1.1 та 2.2 Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007 ТОВ «Надра Геоцентр» є уповноваженою стороною, яка здійснює ведення спільних справ, поточне керівництво спільною діяльністю та ведення Балансу спільної діяльності.

Відповідно до пунктів 6.10.8 та 6.10.9 Договору №265-12 від 19.11.2007 ТОВ «Надра Геоцентр» зобов'язане, зокрема вести бухгалтерський та податковий облік спільної діяльності, складати та подавати уповноваженим органам державної виконавчої влади обов'язкову звітність, сплачувати у повному обсязі та у встановлені чинним законодавством строки податки (обов'язкові збори, платежі).

У зв'язку з неналежним виконанням оператором обов'язку зі сплати рентної плати за користування надрами у ТОВ «Надра Геоцентр» в 2015 році виник податковий борг в сумі 2 826 705,48 грн, у зв'язку з чим 03.08.2015 податковим органом сформовано та надіслано ТОВ «Надра Геоцентр» податкову вимогу №6951-16.

Вказана податкова вимога не відкликалась і сума боргу за нею погашена не була та поступово збільшувалась.

Згідно рішення податкових органів та укладених на їх підставі договорів з січня 2015 року ТОВ «Надра Геоцентр» надавалось розстрочення, в тому числі й вказаного податкового боргу.

Податковий борг ТОВ «Надра Геоцентр» поступово збільшувався та станом на 16.06.2016 склав 32 777 643,66 грн.

16.06.2016 відповідачем сформовано та надіслано ТОВ «Надра Геоцентр» податкову вимогу №266-17 про сплату податкового боргу в сумі 32 777 643,66 грн.

Вважаючи, що контролюючим органом протиправно надіслано ТОВ «Надра Геоцентр» ще одну податкову вимогу від 16.06.2016 № 266-17 та допущено протиправну бездіяльність щодо нездійснення заходів з погашення податкового боргу у період з дня його виникнення за результатами здійснення спільної діяльності за Договором від 19.11.2007 №265-12 по 16.06.2016, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.

Підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України передбачено, що платник податків зобов'язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно з підпунктом 252.1.3 пункту 252.1 статті 252 ПК України платником рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин під час виконання договорів про спільну діяльність без утворення юридичної особи є уповноважена особа - один із учасників такого договору, на якого згідно з його умовами покладено обов'язок нарахування, утримання та внесення податків і зборів до бюджету з єдиного поточного рахунку спільної діяльності (далі - уповноважена особа), за умови, що один з учасників зазначеного договору має відповідний спеціальний дозвіл. Облік результатів спільної діяльності ведеться таким учасником окремо від обліку його господарської діяльності. Такий учасник додатково береться на облік як платник рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин у порядку, визначеному цим Кодексом.

У свою чергу відповідно до пункту 87.12 статті 87 ПК України, у разі якщо податковий борг виник за операціями, що виконувалися в межах договорів про спільну діяльність, джерелом погашення такого податкового боргу є майно платників податків, що є учасниками такого договору.

Пунктом 88.3 статті 88 ПК України передбачено, що у разі якщо податковий борг виник за операціями, що виконувалися в межах договорів про спільну діяльність, у податкову заставу передається майно платника податків, який згідно з умовами договору був відповідальним за перерахування податків до бюджету та/або майно, яке внесене у спільну діяльність та/або є результатом спільної діяльності платників податків. У разі недостатності майна такого платника податків у податкову заставу передається майно інших учасників договору про спільну діяльність у розмірах, пропорційних їх участі у такій спільній діяльності.

Системний аналіз наведених норм права дає підстави вважати, що учасник спільної діяльності, який не є відповідальним за перерахування податків до бюджету, несе субсидіарну відповідальність у разі виникнення податкового боргу, а також відповідальність у межах його вкладу в спільну діяльність.

Таким чином, оскаржувані дії відповідача впливають на права та інтереси позивача, оскільки такі дії контролюючого органу стосуються учасника спільної діяльності, уповноваженого на перерахування податків до бюджету. Позивач вніс свій вклад у спільну діяльність обумовлену Договором №265-12 з метою отримання прибутку, відтак виникнення чинників, які впливають на можливість позивача реалізувати свої права та обов'язки передбачені цим договором стосуються безпосередньо і його.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах містить постанова Верховного Суду від 05.06.2018 у справі №826/13866/16.

Згідно частини п'ятої статті 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Пунктом 57.1 статті 57 ПК України передбачено, що платник податків зобов'язаний самостійно сплатити суму податкового зобов'язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно пункту 56.11 статті 56 ПК України, не підлягає оскарженню грошове зобов'язання, самостійно визначене платником податків.

Встановлено, що ТОВ «Надра Геоцентр» подавало до контролюючого органу за додатковим місцем взяття на податковий облік податкові розрахунки з плати за користування надрами для видобування корисних копалин, втім податкові зобов'язання самостійно визначені платником податку у строки встановлені податковим законодавством до бюджету не сплачувались, у зв'язку з чим у ТОВ «Надра Геоцентр» утворився податковий борг у сумі 2 826 705,48 грн.

Згідно з підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов'язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов'язання.

Пунктом 59.1 статті 59 ПК України передбачено, що у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов'язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Судом встановлено, що контролюючим органом сформовано та надіслано ТОВ «Надра Геоцентр» податкову вимогу від 03.08.2015 №6951-162 на суму 826 705,48 грн.

Відповідно до пункту 59.5 статті 59 ПК України у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

В силу вимог підпунктів 60.1.1 - 60.1.5 пункту 60.1 статті 60 ПК України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо: сума податкового боргу самостійно погашається платником податків або органом стягнення; контролюючий орган скасовує раніше прийняте податкове повідомлення-рішення про нарахування суми грошового зобов'язання або податкову вимогу; контролюючий орган зменшує нараховану суму грошового зобов'язання раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення або суму податкового боргу, визначену в податковій вимозі; рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі; рішенням суду, що набрало законної сили, зменшується сума грошового зобов'язання, визначена у податковому повідомленні-рішенні контролюючого органу, або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.

З аналізу наведених норм слідує, що надіслана платникові податків податкова вимога на податковий борг, який не погашений, не втрачає своєї правової дії. При цьому, чинним податковим законодавством України не передбачено необхідності повторного відправлення платнику податків податкової вимоги у разі збільшення податкового боргу.

Отже, якщо податковим органом направлено податкову вимогу щодо раніше існуючого податкового боргу, а після цього сума податкового боргу збільшилася на суму новоутвореного податкового боргу, у податкового органу не виникає обов'язку надсилати платникові податку податкову вимогу на суму збільшення.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладений Верховним Судом у постанові від 12.06.2018 у справі №810/2533/16.

Судом встановлено, що податкова вимога від 03.08.2015 №6951-162 з підстав визначених 60.1.1 - 60.1.5 пункту 60.1 статті 60 ПК України не відкликалась і сума боргу за нею погашена не була та поступово збільшувалась. Дана обставина також підтверджується відповідачем у позові, поданому 25.08.2016 до Київського окружного адміністративного суду про стягнення з ТОВ «Надра Геоцентр», як відповідального за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007, податкового боргу в сумі 538 553,46 тис. грн (справа №810/2726/16).

Разом з цим, контролюючим органом, у зв'язку із збільшенням суми податкового боргу, сформовано та надіслано ТОВ «Надра Геоцентр» фактично другу податкову вимогу форми від 16.06.2016 №266-17 про сплату податкового боргу в сумі 32 777 643,66 грн. Оскільки такі дії відповідача суперечать наведеним вимогам податкового законодавства, суд вважає обґрунтованими позовні вимоги у цій частині.

Відповідно до підпункту 89.1.1 пункту 89.1 статті 89 ПК України право податкової застави виникає у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов'язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку.

За змістом пункту 89.2 статті 89 ПК України право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.

При цьому, згідно з пунктом 88.3 статті 88 ПК України у разі якщо податковий борг виник за операціями, що виконувалися в межах договорів про спільну діяльність, у податкову заставу передається майно платника податків, який згідно з умовами договору був відповідальним за перерахування податків до бюджету та/або майно, яке внесене у спільну діяльність та/або є результатом спільної діяльності платників податків. У разі недостатності майна такого платника податків у податкову заставу передається майно інших учасників договору про спільну діяльність у розмірах, пропорційних їх участі у такій спільній діяльності.

Згідно пункту 95.1, 95.2 статті 95 ПК України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі. Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Пунктом 95.3 цієї статті передбачено, що стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в органі, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення контролюючого органу підписується його керівником та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Отже, аналізовані норми податкового законодавства визначають алгоритм дій контролюючого органу щодо здійснення заходів з погашення податкового боргу, який виник за операціями, що виконувались у межах договорів про спільну діяльність, а саме:

- опис у податкову майна платника податків, якій згідно з умовами договору був відповідальним за перерахування податків до бюджету та/або майна, яке внесене у спільну діяльність та/або є результатом спільної діяльності платників податків;

- у разі недостатності майна платника податків, який згідно з умовами договору був відповідальним за перерахування податків до бюджету та/або майна, яке внесене у спільну діяльність та/або є результатом спільної діяльності платників податків - опис майна у податкову заставу майна інших учасників договору про спільну діяльність у розмірах, пропорційно їх участі у такій спільній діяльності.

Стягнення коштів з рахунків платника податків, а також надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі здійснюється за рішенням суду.

Як обґрунтовано зазначає позивач, що у податкових органів були наявні дані про майно, наявне у спільної діяльності, зокрема, про об'єми видобутих вуглеводнів, оскільки саме до відповідача подавались відповідні податкові декларації. Також у відповідача наявний Договір №265-12, де вказані всі об'єкти спільної діяльності, де здійснюється діяльність з видобутку вуглеводнів.

Дані обставини також підтверджені судовими рішеннями, які набрали законної сили, у справах №826/10254/16 та №826/10527/16.

Суд вважає за необхідне також зауважити, що у відповідача наявні податкові розрахунки з рентної плати за користування надрами, у яких, крім податкового зобов'язання за відповідний звітний період відображалися і обсяги видобутих вуглеводнів, в даному випадку природного газу та газового конденсату (рядок 9 Розрахунку), тобто майна, яке є результатом спільної діяльності.

Отже, з дня виникнення податкового боргу спільної діяльності за Договором №265-12 та, зокрема, після отримання від ТОВ «Надра Геоцентр» відомостей про загальну суму ліквідного майна, що значно нижча від наявної податкової заборгованості, відповідач мав реальну можливість здійснити опис у податкову заставу майна «спільної діяльності» (що внесено до неї та/або є результатом її здійснення) та своєчасно звернутися до суду щодо погашення відповідної заборгованості.

Доказів вжиття таких заходів, зокрема в період з 04.08.2015 по 16.06.2016, податковий орган не надав.

Крім того, відповідач у вказаний період не вчиняв дій щодо стягнення коштів ТОВ «Надра Геоцентр», опису у податкову заставу майна ТОВ «Надра Геоцентр» як оператора спільної діяльності.

Як зазначив відповідач, 16.06.2016 на виконання вимог статті 89 ПК України, Гадяцькою ОДПІ прийнято рішення №1095/10/16-07-17-25 про опис майна у податкову заставу, згідно якого здійснено опис майна, що перебуває у власності (господарському віддані або оперативному управлінні) платника податків ТОВ «Надра Геоцентр», як уповноваженої особи по Договору №265-12. На адресу ТОВ «Надра Геоцентр» разом з рішенням про опис майна у податкову заставу та податковою вимогою направлено й лист №1096/10/16-07-17-25 «Щодо погашення заборгованості та виділення майна в податкову заставу», яким Гадяцька ОДПІ вимагала терміново сплатити суму податкового боргу, включаючи штрафні (фінансові) санкції (штрафи) та пеню, нараховану на нього (у разі наявності), а у разі неможливості погасити податковий борг вимагала терміново надати до Гадяцької ОДПІ перелік ліквідного майна, яке належить за Договором №265-12 уповноваженій особі ТОВ «Надра Геоцентр» для опису майна в податкову заставу.

22.06.2016 податковим керуючим здійснено виїзд за податковою адресою ТОВ «Надра Геоцентр» для опису майна у податкову заставу, але платник податків не допустив податкового керуючого до приміщення для здійснення опису майна, що стало підставою для звернення відповідача до Київського окружного адміністративного суду з поданням про зупинення видаткових операцій платника. Постановою Київського окружного адміністративного суду у справі №810/2097/16, яка набрало законної сили 13.09.2016, задоволено подання Гадяцької ОДПІ про зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007 - уповноваженої особи та ТОВ «Надра Геоцентр».

В серпні 2016 року Гадяцька ОДПІ звернулася до Київського окружного адміністративного суду із позовом про стягнення з ТОВ «Надра Геоцентр», як відповідального за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007, податкового боргу в сумі 538 553,46 тис. грн. Провадження у справі №810/2726/16, відкритій за вказаним позовом Гадяцької ОДПІ, зупинено до розгляду Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративної справи №826/13867/16.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 04.10.2017 у справі №810/1970/17, яка набрала законної сили, задоволено позов Головного управління ДФС у Полтавській області до ТОВ «Надра Геоцентр», як відповідального за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007, третя особа на стороні позивача Гадяцька ОДПІ, про надання дозволу на погашення всієї суми податкового боргу за рахунок майна платника, що перебуває у податковій заставі.

Однак, суд не може вважати вчинення відповідачем вказаних дій (опис майна в податкову заставу, подання зазначених позовів) доказами необґрунтованості позовних вимог в цій частині, адже позивач вважає протиправною бездіяльність податкового органу щодо не здійснення заходів з погашення податкового боргу ТОВ «Надра Геоцентр» у період з 04.08.2015 по 16.06.2016, в той час як дії про які зазначає відповідач вчинені після 16.06.2016.

При цьому, суд констатує, що невжиття відповідачем достатніх заходів з погашення податкового боргу ТОВ «Надра Геоцентр» у період з 04.08.2015 по 16.06.2016, передбачених статтями 88, 89, 95 ПК України, призвело до збільшення податкового боргу ТОВ «Надра Геоцентр», та як наслідок порушення прав позивача як учасника спільної діяльності із ТОВ «Надра Геоцентр».

Посилання відповідача на лист ДФС України від 18.12.2015 №27243/6/99-99-23-02-15 про відсутність станом на 18.12.2015 у ТОВ «Надра Геоцентр» як уповноваженої особи за Договором №265-12 заборгованості зі сплати податків, суд не враховує адже інформація наведена у вказаному листі суперечить обставинам, які достеменно встановлені в ході розгляду даної справи.

Бездіяльність з не вжиття у період до 16.06.2016 заходів з погашення податкового боргу контролюючий орган виправдовує наявністю рішень про розстрочення ТОВ «Надра Геоцентр» податкового боргу. На переконання відповідача наявність таких рішень перешкоджає застосуванню інших заходів з примусового стягнення податкового боргу.

Втім такі доводи контролюючого органу є необґрунтованими, з огляду на наступне.

Згідно з пункту 100.1 статті 100 ПК України розстроченням, відстроченням грошових зобов'язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов'язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу.

З аналізу зазначеної норми, розстрочення є лише законодавчо передбаченою формою розрахунків платника з бюджетом шляхом зміни строків платежу та не змінює статусу такої заборгованості; розстрочення не можна розцінювати як окремий спосіб погашення податкового боргу, що виключає можливість застосування інших заходів з примусового стягнення податкового боргу.

Слід також враховувати, що використання інституту розстрочення не виключається і на стадії виконання судового рішення про примусове стягнення податкового боргу.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладений Верховним Судом у постанові від 27.02.2018 у справі №805/4622/16.

Відтак, незважаючи на те, що суми податкового боргу спільної діяльності були розстрочені, відповідач зобов'язаний був вчинити усі передбачені ПК України заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу платника податків.

В цій частині позивач також зазначає, що не надав згоди ТОВ «Надра Геоцентр» на подання заяв про прийняття рішень про розстрочення податкового боргу та на укладання договорів про розстрочення податкового боргу.

Матеріали справи містять лист Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України від 10.11.2016р №06-40401-15, згідно якого у ході розслідування кримінального провадження за фактом реалізації природного газу, видобутого Підприємствами ТОВ «Надра Геоцентр», ТОВ «Карпатнадраінвест», ТОВ «Фірма «ХАС» за договорами про спільну діяльність з ПАТ «Укргазвидобування», підконтрольним суб'єктам господарювання з ознаками фіктивності за цінами, істотно нижчими від тих, що склалися на ринку природного газу, з подальшою його реалізацію за ринковими цінами, було встановлено, що надання органами держаної фіскальної служби України розстрочок грошових зобов'язань та податкового боргу сприяло реалізації злочинної схеми, зокрема її тривалості, привласненню коштів, із подальшим покладенням цього боргу на спільну діяльність, а також сприяло уникненню підстав для розірвання договорів про спільну діяльність з ініціативи ПАТ «Укргазвидобування».

Суд також зазначає, що вироком Солом'янського районного суду міста Києва від 12.08.2016 у кримінальній справі №760/13369/16-к по обвинуваченню директора Товарної біржі «Центр» в участі у злочинній організації, створеній з метою заволодіння коштами ПАТ «Укргазвидобування» у розмірі 1 613 224 251,69 грн та в участі у злочинах, вчинюваних такою організацією, а також вироком Шевченківського районного суду міста Львова від 19.07.2016 у кримінальній справі №466/6391/16-к по обвинуваченню генерального директора Товарної біржі «Львівська універсальна» в участі у злочинній організації, створеній з метою заволодіння коштами ПАТ «Укргазвидобування» у розмірі 1 613 224 251,69 грн та в участі у злочинах, вчинюваних такою організацією, встановлено здійснення ТОВ «Надра Геоцентр» відчуження природного газу, видобутого в рамках Договору №265-12 на фіктивних аукціонах суб'єктам господарювання, підконтрольним керівникам та учасникам злочинної організації за цінами, які є істотно нижчими за ринкові.

Згідно із ухвалою Солом'янського районного суду міста Києва від 07.03.2017 у кримінальній справі №760/4358/17, яка залишена в силі ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 13.03.2017, досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000121 від 04.12.2015, встановлено, що Головою ДФС України Насіровим Р.М. за період з травня 2015 року по березень 2016 року прийнято безпідставні та незаконні рішення про розстрочення сум платежів з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин для вказаних платників податків - юридичних осіб ТОВ «Надра Геоцентр», ТОВ «Фірма «Хас» та ТОВ «Карпатнадраінвест» на загальну суму 2 019 146 516,02 грн, що заподіяло державним інтересам майнову шкоду у вигляді недоотримання державним бюджетом доходів в особливо великих розмірах на зазначену суму.

Суд також зважає на те, що невиконання ТОВ «Надра Геоцентр» зобов'язань щодо сплати податків, невиконання зобов'язань щодо перерахування позивачу прибутку від спільної діяльності та фактичне усунення позивача від участі у спільній діяльності стало підставою для розірвання Договору №265-12 згідно із постановою Київського апеляційного господарського суду від 09.08.2016 у справі №911/405/16, яка залишена в силі постановою Вищого господарського суду України від 15.11.2015.

У зв'язку із викладеним суд вважає прийнятними доводи позивача про те, що станом на час виникнення спірних правовідносин, у зв'язку із наявністю ознак протиправності діяльності ТОВ «Надра Геоцентр» та окремих посадових осіб податкових органів, ПАТ «Укргазвидобування» опинилося заручником ситуації, за якої: оператор спільної діяльності в інтересах учасників злочинної організації вчиняє протиправні дії щодо продажу природного газу спільної діяльності на фіктивних аукціонах фіктивним підприємствам; оператор спільної діяльності усунув позивача від участі у спільній діяльності, не сплачує податки за видобування природного газу та інших вуглеводнів, та не перераховує позивачу прибуток від спільної діяльності; органи державної фіскальної служби надають неправдиву інформацію щодо стану розрахунків оператора спільної діяльності з бюджетом та вчиняють протиправні дії по наданню оператору спільної діяльності розстрочення сплати грошових зобов'язань та податкового боргу; відповідач, який протягом тривалого часу не вчиняв жодних дій щодо стягнення податкового боргу з ТОВ «Надра Геоцентр» як оператора спільної діяльності, чим дав останньому змогу здійснити виведення зі спільної діяльності грошових коштів та здійснити відчуження майна, яке могло бути використане як джерело погашення податкового боргу спільної діяльності, намагається за рахунок позивача здійснити погашення усієї суми податкового боргу, що рахується за Договором №265-12 чим, в свою чергу, приховати протиправність дій державної фіскальної служби щодо надання розстрочення, а також приховати свою бездіяльність щодо забезпечення погашення податкового боргу показавши ефективність проведеної роботи по стягненню податкової заборгованості та відсутність збитків у держави.

З урахуванням наведених обставин у сукупності суд вважає, що оскаржуваними діями та бездіяльністю відповідач створив обставини, які зумовили порушення права позивача як сторони Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону України «Про виконання рішення та застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основних свобод та протоколи до неї і практику Європейського суду, як джерела права.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 20.10.2011 у справі «Рисовський проти України» (заява №29979/04) підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Також Європейський суд з прав людини зазначив, що державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати своєчасного виконання своїх обов'язків.

Суд акцентує увагу на тому, що відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, враховуючи те, що відповідачем не доведено правомірності оскаржуваних дій та бездіяльності, а обставини справи свідчать про протилежне, суд вважає, що наявні підстави для захисту прав позивача у судовому порядку шляхом визнання дій Гадяцької ОДПІ по формуванню та надсиланню ТОВ «Надра Геоцентр», яке було відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007, податкової вимоги від 16.06.2016 №266-17 - протиправними, а також визнання бездіяльності Гадяцької ОДПІ щодо не здійснення у період з 04.08.2015 по 16.06.2016 заходів з погашення податкового боргу ТОВ «Надра Геоцентр», яке було відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007 - протиправною.

Частинами першою, сьомою статті 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв'язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Оскільки даний позов сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, підлягає задоволенню повністю, а згідно наявного в матеріалах справи платіжного доручення №8444 від 30.08.2016, позивачем за його подання сплачено судовий збір у розмірі 2756 грн, то вказана сума підлягає поверненню позивачу за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246, 250 КАС України,

вирішив:

Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» задовольнити повністю.

Визнати дії Гадяцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області (Котелевське відділення) по винесенню (формуванню) та надсиланню (врученню) Товариству з обмеженою відповідальністю «Надра Геоцентр», яке було відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007, податкової вимоги від 16.06.2016 №266-17, - протиправними.

Визнати бездіяльність Гадяцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області (Котелевське відділення) щодо не здійснення у період з 04.08.2015 по 16.06.2016 заходів з погашення податкового боргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Надра Геоцентр», яке було відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну діяльність №265-12 від 19.11.2007, - протиправною.

Стягнути з Гадяцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області (Котелевське відділення) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2756 (дві тисячі сімсот п'ятдесят шість) гривень.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач - Публічне акціонерне товариство «Укргазвидобування» (місцезнаходження юридичної особи: 04056, місто Київ, вулиця Кудрявська, будинок 26/28; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 3019775).

Відповідач - Гадяцька об'єднана державна податкова інспекція Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області (Котелевське відділення) (місцезнаходження юридичної особи: 37300, Полтавська область, місто Гадяч, вулиця Лохвицька, будинок 30-б; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 39741382).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Спеціалізована антикорупційна прокуратура Генеральної прокуратури України (місцезнаходження юридичної особи: 01011, місто Київ, вулиця Різницька, будинок 13/15; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 00034051).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Надра Геоцентр» (місцезнаходження юридичної особи: 08800, Київська область, Миронівський район, місто Миронівка, вулиця Леніна, будинок 48; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 34763705).

Повний текст рішення складено 22.01.2019.

Суддя О.М. Чудак