Справа № 541/1847/18
Суддя: Городівський О. А.
Дата ухвалення: 2019-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області
Справа № 541/1847/18
Провадження № 2-а/541/2/2019
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2019 року м. Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області

в складі: головуючої судді Городівського О.А.

за участю секретаря Пащенко Є.М..

позивача ОСОБА_1, відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до заступника начальника управління - начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю управління архітектури та державного архітектурно-будівельного контролю Миргородської міської ради ОСОБА_2

про скасування постанови № 4 від 25 червня 2018 року про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу розміром 850 грн. на позивача по справі про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 96 КУпАП,

в с т а н о в и в :

23.08.2018 ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою, в якій викладено прохання визнати дії заступника начальника управління-начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю управління архітектури та державного архітектурно-будівельного контролю Миргородської міської ради ОСОБА_2, щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності протиправними та скасувати постанову № 4 від 25.06.2018 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу розміром 850 грн. а справу закрити.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що відповідачем в наслідок розгляду адміністративної справи 25.06.2018 року винесено постанову про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП шляхом накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн.

З постановою про притягнення до відповідальності та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу ОСОБА_1 не погоджується. Вважає, що не порушувала законодавства. Відповідно до змісту оскаржуваної постанови позивачка будуючи господарську будівлю порушила дотримання відстаней від межі сусідньої земельної ділянки за адресою: м. Миргород, вул. Сорочинська, 114 до виступаючої частини конструкції гаража, що будує за адресою вул. Сорочинська, 116. А саме відстань становить між недобудованим гаражем до сусідньої земельної ділянки 0,7 м., що не відповідає схемі забудови земельної ділянки визначеної в будівельному паспорті № П13-115, виданого відділом архітектури та містобудування виконавчого комітету Миргородської міської ради 19.09.2013 року, чим порушено п. 3.25 ДБН 360-92 Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень.

Позивачка вважає, що не допускала вищевказаного правопорушення, так як заміри проведені 20.06.2018 між гаражем та сусідньою земельною ділянкою, на її переконання, не правильно, так як сусідня земельна ділянка не визначена в натурі, а тому межа визначена навмання.

Окрім того ОСОБА_1 вказує на порушення процедури розгляду адміністративної справи визначеної ст. 283 КУпАП. Так посадова особа, яка розглядала справу, відразу повідомила, що розгляд справи вже пройшов і її притягнуто до відповідальності у виді штрафу в сумі 850 грн. В подальшому не оголошуючи, яка справа розглядається, не оголосивши зміст протоколу, не розяснивши права та не провівши розгляд клопотань, які були заявлені, було роздрукована постанова про накладення стягнення.

Порушуючи процедуру розгляду справи відповідач не намагався досягнути тих завдань адміністративного провадження, які визначені ст. 245 КУпАП, а саме: своєчасного, всебічного, повного і обєктивного зясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративного правопорушення.

Ухвалою суду від 08.09.2018 відкрито провадження у праві та призначено справу до судового розгляду.

У встановлений судом строк, відповідач подав відзив, в якому позовні вимоги заперечив у повному обсязі. У запереченні вказав, що на підставі заяви ОСОБА_3 щодо неправомірності здійснення будівництва за адресою : вул. Сорочинська, 116 в м. Миргород, головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю управління архітектури та державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_4 проведені заходи державного нагляду щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих робіт. За результатами яких, 21.06.2018 року складено акт № 6 та видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, який направлений поштою з рекомендованим повідомленням та отриманий ОСОБА_1

21.06.2018 відносно позивача складено протокол № 4 про адміністративне правопорушення від 21.06.2018. В протоколі вказано, що вона допустила порушення пункту 3,25 ДБН 360-92 Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень. А саме, ОСОБА_1 здійснює будівельні роботи з будівництва гаража на відстані менше 1 м. від сусідньої земельної ділянки, яка належи ОСОБА_3

25.06.2018 заступник начальника управління - начальник відділу державні архітектурно-будівельного контролю управління архітектури та державного архітектурі будівельного контролю Миргородської міської ради ОСОБА_2 розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності постановила, визнати ОСОБА_5 винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн.

В судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги. В своїх поясненнях наполягала, що відстань від гаража, який вона будує на земельній ділянці по вул. Сорочинська, 116, до сусідньої земельної ділянки становить більше 1 метра. А докази, на підставі яких відповідач прийшов до переконання про наявність складу адміністративного правопорушення є неналежними, так як інспектор при проведенні заміру не вірно рахував межі сусідніх земельних ділянок проводячи заміри між будівлями, а не до межі. А це на її переконання є не правильним, так як межа сусідньої земельної ділянки не визначена в натурі.

Відповідач, заступник начальника управління-начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю управління архітектури та державного архітектурно-будівельного контролю Миргородської міської ради ОСОБА_2 заперечила позовні вимоги ОСОБА_1 наполягаючи на тому, що під час розгляду нею адміністративної справи достовірно встановлено факт порушення пункту 3.25 ДБН 360-92 Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень. А тому в її діях наявний склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП.

Суд заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи та надавши доказам їх повний аналіз встановив наступне.

ОСОБА_1 являється власником будинковолодіння та земельної ділянки, що знаходиться за адресою м. Миргород вул. Сорочинська, 116. На підставі будівельного паспорта (а.с. 47-53) та заяви від 16.09.2013 (а.с. 54) вона здійснює будівництво житлового будинку, гаража та сараю.

Перевіркою проведеною головним спеціалістом управління архітектури та державного архітектурно-будівельного контролю виявлено, що відстань від межі сусідньої земельної ділянки гр. ОСОБА_3 (вул.. Сорочинська, 114) до виступної конструкції стіни гаража становить 0,7 м., що є порушенням пункту 3.25 ДБН 360-92 Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень, та вимог забудови та схем забудови будівельного паспорта.

Абзацом 3 пунктом 3,25 ДБН 360-92 Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень визначено, що для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної

конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.

Наявність вищевказаного порушення суд перевірив шляхом виїзду на місце проведення будівництва за участю учасників судового розгляду. (додаток диск з відеозаписом).

Заперечення ОСОБА_6 з приводу проведення невірних замірів були спростовані в ході судового розгляду. Також не являється належним обґрунтуванням позивачкою спростування наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, посилання на відсутність технічно встановлення межі сусідньої земельної ділянки по вул. Сорочинська, 114, так як дана межа технічно встановлена під час приватизації сусідньої земельної ділянки по вул. Сорочинська, 116 самою ОСОБА_1 Вказане підтверджується державним актом на право приватної власності на земельну ділянку по вул. Сорочинська, 116 (а.с. 55)

Частина 1 статті 96 КУпАП передбачає відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту обєктів чи споруд.

Досліджені в ході судового розгляду справи встановлено фактичні обставини, які засвідчують наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 246 КУпАП передбачено, що порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Статтею 297 КУпАП передбачено процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення, відповідно до якої, розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання. Згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, вищенаведеними нормами законодавства встановлено не складну, однак чітко визначену процедуру розгляду адміністративної справи. Посадова особа уповноважена розглядати справу про адміністративне правопорушення додержуючись даної процедури зобов'язана по-перше, встановити склад правопорушення, яким згідно статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність, по-друге, дослідити докази та оцінити їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).

З відеозапису розгляду адміністративної справи відносно ОСОБА_1 (а.с. 6) судом встановлено, що начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю управління архітектури та державного архітектурно-будівельного контролю Миргородської міської ради ОСОБА_2 знехтувано процедурою розгляду адміністративної справи. Посадова особа не представилась, не повідомила учасників розгляду справи, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності. Не роз'яснювала особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки не проводила розгляд клопотання. З самого початку вказала ОСОБА_1, що їй призначається мінімальний штраф, чим взагалі унеможливила обєктивність у вирішенні справи.

Не дотримання начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю управління архітектури та державного архітектурно-будівельного контролю Миргородської міської ради вимог ст.ст. 268, 279, 280 КУпАП під час розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 та винесенні постанови про накладення на позивача адміністративного стягнення, являється підставою для скасування постанови про накладення адміністративної справи незважаючи на те, що в ході судового розгляду встановлено в її діях склад адміністративного правопорушення.

Суд зазначає, що у вищенаведених положеннях КУпАП визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Притягненню до адміністративної відповідальності особи обов'язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб'єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

Частиною 3 статті 286 КУпАП визначено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення субєкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення субєкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення субєкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених ормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи вищевикладену норму права за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності не наділений дискреційними повноваженнями визнавати дії субєкта владних повноважень протиправними. Тому суд відмовляє в частині позовних вимог ОСОБА_1 щодо визнання протиправними дій відповідача щодо притягнення позивачки до адміністративної відповідальності.

Керуючись ст. ст. 241-246, 286 КАС України , суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати постанову № 4 від 25 червня 2018 року винесену заступником начальника управління - начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю управління архітектури та державного архітектурно-будівельного контролю Миргородської міської ради ОСОБА_2 про накладення на ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 адміністративного стягнення у виді штрафу розміром 850 грн. за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 (десати) днів з дня його проголошення.

Рішення набирає чинності після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 21.01.2019 р.

Суддя : О.А. Городівський