Справа № 160/8109/18
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2019-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 січня 2019 року м. Дніпросправа № 160/8109/18

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Суховарова А.В., Головко О.В.,

за участю секретаря судового засідання Троянова А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «РІМІНІ» та Державного реєстратора Виконавчого комітету Троїцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області Ковтунової Ольги Олександрівни на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2018 року (суддя Кадникова Г. В.) у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Актабанк» до Державного реєстратора Виконавчого комітету Троїцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області Колтунової Ольги Олександрівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «РІМІНІ» про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Актабанк» звернулось до суду з позовом до Державного реєстратора Виконавчого комітету Троїцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області Колтунової Ольги Олександрівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «РІМІНІ», в якому просило:

визнати протиправними дії державного реєстратора Виконавчого комітету Троїцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області Колтунової Ольги Олександрівни щодо прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 27.08.2018 року о 17:52:49, індексний номер 42715495 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: 01);

визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Виконавчого комітету Троїцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області Колтунової Ольги Олександрівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 27.08.2018 року о 17:52:49, індексний номер 42715495 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: 01).

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2018 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

В апеляційній скарзі третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «РІМІНІ», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та провадження у справі закрити.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що на час звернення позивача до суду і на теперішній час власником майна на нежитлові будівлі та споруди є ТОВ «РІМІНІ». В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на господарські правовідносини, а саме на укладені між:

ПАТ «Актабанк» та ТОВ «Рубікон-Трейдінг» кредитний договір № 01-512/Т від 22 лютого 2011 року;

ПАТ «Актабанк» та ТОВ «РІМІНІ» іпотечний договір № 01-512/Т/1 від 22 лютого 2011 року. Звертаючись до адміністративного суду з позовом, позивач просить скасувати рішення відповідача про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, тобто ставить під сумнів право власності ТОВ «РІМІНІ», тобто наявний спір про право. Таким чином, переданий позивачем на вирішення адміністративного суду спір випливає з господарських, а саме договірних правовідносин, а відтак має приватно-правовий характер.

За вказаних обставин вважає, що, даний спір підлягає розгляду за правилами господарського судочинства, а отже суд першої інстанції помилково відкрив провадження у адміністративній справі.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання , просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для розгляду у порядку господарського судочинства.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що позивач оскаржує дії відповідача щодо реєстрації нерухомого майна, оскільки вважає, що в разі скасування запису державного реєстратора право власності на нерухоме майно буде знову зареєстровано за ПАТ «Актабанк».

Отже, оскаржуваним реєстраційним діям передує невирішений спір між його учасниками про право, зокрема про зміну власника спірного нерухомого майна, а також реєстрації права власності на спірне нерухоме майно.

Право власності на майно, на речове право на чуже майно, захист цих прав регулюються господарським законодавством, і власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, а особа, якій належить право на чуже майно, має право на захист цього права відповідно до положень глави 14 ГКУ, тому такі спори підлягають розгляду в порядку господарського судочинства.

Ухвалами Третього апеляційного адміністративного суду від 17 грудня 2018 року та 09 січня 2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційними скаргами та призначено справу до апеляційного розгляду у судовому засіданні.

Представник третьої особи в судовому засіданні підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі.

Представники позивача та відповідача в судове засідання не прибули, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неприбуття суду не повідомлено.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника третьої особи, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційних скарг, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» правосуддя в Україні здійснюється виключно судами та відповідно до визначених законом процедур судочинства.

Відповідно до Конституції України (ст.125 Конституції України) і Закону України «Про судоустрій і статус суддів» (ст.17) судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Згідно частини 1 статті 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до принципу спеціалізації Законом визначено види і повноваження місцевих судів (ст.ст.21, 22 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»): загальні суди, які розглядають цивільні, кримінальні, адміністративні справи, а також справи про адміністративні правопорушення у випадках та порядку, визначених процесуальним законом; господарські суди, які розглядають справи, що виникають із господарських правовідносин, а також інші справи, віднесені законом до їх юрисдикції; адміністративні суди, які розглядають справи адміністративної юрисдикції (адміністративні справи).

Юрисдикція місцевих судів щодо окремих категорій справ, а також порядок їх розгляду визначаються законом (ч.5 ст.22 Закону).

Отже судова юрисдикція - це компетенція судів здійснювати правосуддя в формі визначеного законом виду судочинства і щодо визначеного кола правовідносин.

Статтею 19 КАС України передбачено перелік справ у публічно-правових спорах, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів, тобто визначено предметне коло справ, які розглядаються адміністративними судами.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

На відміну від адміністративної юрисдикції як компетенції адміністративних судів щодо розгляду справ у публічно-правових спорах, підсудність відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України - це розмежування повноважень адміністративних судів щодо розгляду і вирішення справ, які належать до адміністративної юрисдикції.

Під підсудністю можливо також розуміти коло адміністративних справ, вирішення яких віднесено до компетенції певного адміністративного суду.

Визначити підсудність означає встановити, який суд і якої ланки, згідно з законом, повинен здійснювати судочинство в тій чи іншій справі у підвідомчих йому провадженнях.

Виходячи з аналізу глави 2 розділу І КАС України, під підсудністю розуміється сукупність предметної (ст. 20, 21), інстанційної (ст. 22), територіальної (ст. 25) юрисдикції адміністративних судів.

За правилами предметної підсудності визначається, який суд (якої ланки) має розглядати адміністративну справу у першій інстанції: місцевий загальний суд як адміністративний суд або окружний адміністративний суд.

Територіальна підсудність це визначений Кодексом адміністративного судочинства України порядок розподілу справ між адміністративними судами одного й того самого рівня залежно від території, на яку поширюється їхня юрисдикція.

Інстанційна підсудність визначає, який суд розглядає справу як суд першої інстанції, суд апеляційної інстанції, суд касаційної інстанції.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (ч.2 ст.171 КАС України).

Частинами першою, другою статті 293 КАС України передбачено, що учасниками справи ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Статтею 294 КАС України визначено вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, на які можуть бути подані апеляційні скарги окремо від рішення суду.

Пунктом 5 частини першої статті 294 КАС України передбачено, що окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності.

Отже, ухвала про відкриття провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку виключно з підстав порушення судом першої інстанції зазначених вище статей, що регулюють питання підсудності адміністративних справ.

З огляду на наявні матеріали справи, заявники апеляційних скарг фактично оскаржують ухвалу суду першої інстанції про відкриття провадження у справі з підстав порушення судом правил предметної юрисдикції, оскільки даний спір не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

За загальним правилом частини 1 статті 318 КАС України рішення суду підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил юрисдикції (підсудності), визначених статтями 20, 22, 25-28 цього Кодексу.

Статтею 319 КАС України встановлено підстави для скасування рішення з закриттям провадження у справі або залишенням позовної заяви без розгляду у відповідній частині, а саме: судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Порушення правил юрисдикції адміністративних судів, встановлених статтею 19, є обов'язковою підставою для скасування рішення із закриттям провадження незалежно від доводів апеляційної скарги.

Отже, відповідно до наведеної норми, порушення правил юрисдикції адміністративних судів, встановлених статтею 19, є підставою для скасування судового рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи.

Наведені заявниками апеляційних скарг доводи щодо порушення правил юрисдикції, а не підсудності судів не можуть бути підставою для скасування ухвали суду про відкриття провадження у справі і закриття провадження у справі.

Зроблений судом першої інстанції на стадії відкриття провадження в адміністративній справі за результатами перевірки матеріалів адміністративного позову висновок, що позовну заяву належить розглядати за правилами адміністративного судочинства, не є свідченням порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що є обов'язковою підставою для скасування судового рішення.

Положення Кодексу адміністративного судочинства України не позбавляють суд першої інстанції можливості вирішити порушене в апеляційних скарга питання під час розгляду справи і прийняти відповідне рішення, в тому числі, згідно п.1 ч.1 ст.238 КАС України.

Отже, враховуючи наведене та положення пункту 5 частини першої статті 294 КАС України , яким не визначено таких підстав для оскарження ухвали про відкриття провадження у справі як порушення судом правил юрисдикції, колегія суддів дійшла висновку про помилковість відкриття апеляційного провадження за апеляційними скаргами та відповідно наявності підстав для закриття апеляційного провадження.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року (справа № 16892/17), від 14 листопада 2018 року (справа №316/709/18).

Керуючись статтями 293, 294 КАС України , суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційне провадження за апеляційними скаргами Товариства з обмеженою відповідальністю «РІМІНІ» та Державного реєстратора Виконавчого комітету Троїцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області Колтунової Ольги Олександрівни у справі № 160/8109/18 - закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 21.01.2019.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров

суддя О.В. Головко