Справа № 640/22237/18
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

22 січня 2019 року м. Київ № 640/22237/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши позовну заяву Комуністичної партії України до Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності", Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

27 грудня 2018 року до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася Комуністична партія України з позовною заявою до Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності", Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про:

- визнання дій Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності", які полягають у відмові у продовженні терміну дії свідоцтва №108216 (заявка №m 2008 04714), що викладена у листі від 12 вересня 2018 року №1922/2, - протиправними;

- визнання дій Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності", які полягають в повідомленні про припинення дії свідоцтва №108216 (заявка №т 2008 04714), що викладено в повідомленні від 30 липня 2018 року за №28641/ПМ/18, - протиправними;

- зобов'язання відповідачів продовжити строк дії свідоцтва №108216 (заявка №m 2008 04714) від 13 березня 2008 року до 13 березня 2028 року про що внести відповідні відомості до Державного реєстру свідоцтв України на знаки для товарів і послуг.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 січня 2019 року позовну заяву Комуністичної партії України залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків шляхом надання суду документа про сплату судового збору у сумі 1762 грн та заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

На виконання вимог ухвали суду представником позивача подано квитанцію про сплату судового збору у сумі 1762 грн та заяву про поновлення процесуального строку, в обґрунтування якої зазначено, що фактично про порушення своїх прав Комуністична партія України дізналася лише 18 вересня 2018 року, отримавши лист-відмову Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності" у продовженні строку дії свідоцтва №108216.

Так, до моменту отримання відмови у продовженні строку дії свідоцтва Комуністична партія України 06 березня 2018 року, до закінчення дії свідоцтва, подала до Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності" клопотання про продовження дії свідоцтва №108216 з відповідним платіжним дорученням. Однак у місячний термін від дати надходження зазначеного клопотання та документів, передбачений пунктом 2.5 Положення про Державний реєстр свідоцтв України на знаки для товарів і послуг, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 10 січня 2002 року №10 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 січня 2002 року за №64/6352, про результати розгляду клопотання позивача повідомлено не було.

В подальшому, а саме 30 липня 2018 року, на адресу Комуністичної партії України Державним підприємством "Український інститут інтелектуальної власності" направлено повідомлення про припинення дії свідоцтва №108216, у зв'язку з несплатою збору про продовження дії вказаного свідоцтва.

Разом з тим, враховуючи, що позивачем своєчасно сплачено збір за продовження дії свідоцтва, 03 вересня 2018 року Комуністичною партією України на адресу Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності" направлено клопотання про поновлення дії свідоцтва.

18 вересня 2018 року позивачем отримано відповідь Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності", якою в продовженні дії свідоцтва відмовлено.

З урахуванням викладених обставин, позивач просив визнати поважними причини пропуску шестимісячного строку звернення до суду та поновити такий строк.

Суд, розглянувши подану заяву, при її вирішенні виходив з наступного.

Частинами першою, другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В силу положень статті 122 КАС України, порівняльний аналіз термінів "дізналася" та "повинна була дізнатися" про порушення прав, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов'язку особи знати про стан своїх прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.

За приписами частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Таким чином, процесуальними нормами закріплено обов'язок суду встановлювати факт дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, а згідно статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Іліан проти Туреччини" правило встановлення обмежень доступу до суду у зв'язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Згідно зі статтею 13 Конвенції кожен, чиї права і свободи, визначені у Конвенції, порушено, повинен отримати ефективний засіб правового захисту у національному органі, незважаючи на те, що порушення вчинено особами, які діють в офіційній якості.

Європейський суд з прав людини за результатами розгляду справи Brumarescu v. Romania зазначив, що відповідно до його прецедентної практики право на справедливий судовий розгляд, гарантований статтею 6 параграфа 1 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі преамбули Конвенції, яка проголошує верховенство права як елемент спільної спадщини держав-учасниць.

Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права".

Окрім того, у рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, правова позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах свідчить, що основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

З позовної заяви вбачається, що про порушення своїх прав позивач "міг дізнатися" ще 07 квітня 2018 року. Однак, за відсутності будь-яких повідомлень до липня 2018 року Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності", вважав продовженим термін дії свідоцтва.

Оскільки відповідь державного підприємства про відмову у продовжені дії свідоцтва №108216 фактично отримано Комуністичною партією України 18 вересня 2018 року (позивач "дізнався" про порушене право), з урахуванням наведених вище положень, суд дійшов висновку, що застосування строку звернення до суду унеможливить доступ позивача до правосуддя шляхом судового розгляду справи, а тому заява про поновлення строку звернення до суду підлягає задоволенню.

Позовна заява і додані до неї матеріали, після усунення недоліків, є достатніми для відкриття провадження у справі.

Зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України перевірено.

За приписами пункту 4 частини дев'ятої статті 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій, зокрема, зазначається, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

З урахуванням предмета спору, складу учасників справи, характеру спірних правовідносин, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику сторін.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 171, 257, 261, 262 КАС України,

ухвалив:

Поновити Комуністичній партії України строк звернення до адміністративного суду з позовною заявою до Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності", Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом Комуністичної партії України (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, 7) до Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності" (01601, м. Київ, вул. Глазунова, 1), Міністерства економічного розвитку і торгівлі України (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12/2) про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії.

Здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

Роз'яснити учасникам справи, що суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву.

Запропонувати позивачу надати суду інші докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Витребувати у Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності" протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання ухвали належним чином засвідчені копії документів, що слугували підставою для відмови у продовженні терміну дії свідоцтва №108216 (заявка №m 2008 04714), що викладена у листі від 12 вересня 2018 року №1922/2.

Встановити учасникам справи строки для подання заяв по суті справи:

- відповідачам протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву та належним чином посвідчених копії документів, що слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення;

- позивачу протягом десяти днів з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив;

- відповідачам протягом п'яти днів з дня отримання відповіді на відзив - для подання заперечень.

Відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення разом з доказами, якими підтверджуються обставини, на яких вони ґрунтуються, та документами, що свідчать про їх надіслання іншим учасникам справи, а також витребувані докази надати (надіслати) до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярії) Окружного адміністративного суду міста Києва, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Болбочана Петра, 8, корпус 1.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб - порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

Відповідно до частини другої статті 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку з питань підсудності за правилами, встановленими статтями 295-297 цього Кодексу.

Суддя О.М. Чудак

Інформація про процесуальні права і обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов'язки. Учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов'язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов'язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п'ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв'язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб'єктом владних повноважень, може пред'явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.