Справа № 420/399/19
Суддя: Катаєва Е. В.
Дата ухвалення: 2019-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/399/19
УХВАЛА

24 січня 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов Громадської організаціїї «Пляжі Затоки» до Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, третя особа на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог, про визнання дій незаконними,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов адміністративний позов Громадської організаціїї «Пляжі Затоки» до Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, третя особа на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог, в якому позивач просить суд:

визнати незаконними дії відповідача щодо проставлення відмітки про усунення замовником державної експертизи зауважень Держегокадастру, зазначених в висновку державної землевпорядної експертизи від 23 жовтня 2018 року № 2994-18 стосовно Проекту землеустрою щодо організації і встановлення меж земель водного фонду та водоохоронної зони Чорного моря на території смт Затока м. Білгород-Дністровський Одеської області, який замовлений на підставі Рішення Затоківської селищної ради Білгород-Дністровської міської ради Одеської області від 05.04.2018 року № 548;

визнати незаконними дії відповідача щодо проставлення відмітки про усунення замовником державної експертизи зауважень Держегокадастру, зазначених в висновку державної землевпорядної експертизи від 23 жовтня 2018 року № 2993-18 стосовно Проекту землеустрою щодо організації і встановлення меж земель водного фонду та водоохоронної зони Дністровського лиману на території смт Затока м. Білгород-Дністровський Одеської області, який замовлений на підставі Рішення Затоківської селищної ради Білгород-Дністровської міської ради Одеської області від 05.04.2018 року № 548.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, крім іншого, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з ч.5 ст.160 КАС України, у позовній заяві зазначаються, крім іншого, повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Частиною 6 ст.160 КАС України визначено, що якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п'ятої цієї статті стосовно представника. Представником позивача не виконані вказані вимоги, зокрема, щодо місяця проживання, перебування, місцезнаходження.

Також позивачем зазначено, що у відповідача відсутній код ЄДРПОУ, що не відповідає дійсності. Код зазначений також у копії відповіді на бланку відповідача на ім'я голови правління Ради об'єднання садівничих кооперативів масиву «Кароліно-Бугаз».

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Позивач у позові зазначив орієнтований розрахунок судових витрат: судовий збір за подачу позову, судовий збір за подачу заяви про забезпечення позову. З додатків до позову викреслена «заява про забезпечення позову» та відсутнє посилання на надання до позову документу про сплату судового збору.

Таким чином, позивачем порушені при поданні позову вимоги ч.3 ст.160 КАС України.

При цьому суд звертає увагу позивача на необхідність добросовісного використання своїх прав. Згідно з даними автоматизованої системи діловодства Одеського окружного адміністративного суду позивач з тотожним позовом звертався до суду 26.12.2018 року (справа №420/6721/18, суддя Корой С.М.), позов був залишений без руху з підстав несплати судового збору. Згідно з ухвалою судді від 21.01.2019 року повернутий у зв'язку з відкликанням позовної заяви. А вже 23.01.2019 року позивач знов звертається з позовом до суду (дана справа).

Статтею 1 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характер.

Позивач повинен сплатити судовий збір на рахунок на рахунок Одеського окружного адміністративного суду (отримувач коштів - УК у м. Одесі/Київський район/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) - 38016923; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - 4032; наявність відомчої ознаки: « 84» Окружні адміністративні суди.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.2,4 ст.79 КАС України позивач повинен подати докази разом із поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу. Вимоги до клопотання про витребування доказів встановлені ст.80 КАС України.

З урахуванням викладеного незрозумілим є зазначення у позові переліку документів, які не можуть бути подані разом з позовною заявою.

Статтею 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Позивачем не виконані вимоги ст. 94 КАС України щодо письмових доказів наданих до позову, а саме не завірені належним чином копії наданих до суду документів.

Згідно ст.94 КАС України позивач своїм підписом підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього. Проте позивач завірив всі копії документів, у тому числі оригінали яких у нього відсутні, своїм підписом, що не відповідає вимогам ст.94 КАС України. Копії документів, оригінали яких відсутні у позивача повинні бути засвідчені у встановленому законом порядку, у тому числі з дотриманням вимог Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003», затвердженого Наказом Держспоживстандарту України № 55 від 07.04.2003року, якій відповідно до його п.п. 1.1, 1.2 поширюється на організаційно-розпорядчі документи: постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти листи тощо, створювані в результаті діяльності: органів державної влади України, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їх об'єднань усіх форм власності, - встановлено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 23 (підпис); відбитком печатки організації засвідчують на документі підпис відповідальної особи (пп. 5.26, 5.27 ДСТУ 4163-2003).

Позивач зазначає в позові, що відповіддю ГУ Держгеокадастру в Одеській області від 27.11.2018 року за вих.№ПІ-551/0-537/0/63-18 повідомлено, що Головним управлінням здійснено контроль за усуненням, врахуванням зауважень висновків державної експертизи землепорядної документації від 23.10.2018 року №2994-18 та №2993-18та проставлено відповідні відмітки на висновках.

Проте станом на 27.11.2018 року позивач не існував, оскільки зареєстрований лише 22.12.2018 року. Згідно наданої копії вказаного листа від 27.11.2018 року лист адресований на ім'я голови правління Ради об'єднання садівничих кооперативів масиву «Кароліно-Бугаз», тобто особи, яке не є учасником справи.

Позивач повинен в позові викласти зміст позовних вимог.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Між тим, позивач просить визнати незаконними дії відповідача щодо проставлення відмітки про усунення замовником державної експертизи зауважень Держегокадастру, зазначених в висновках державної землевпорядної експертизи від 23 жовтня 2018 року № 2994-18, № 2993-18 стосовно Проектів землеустрою.

Суд вважає, що вимоги про визнання незаконними дій відповідача щодо проставлення відмітки про усунення замовником державної експертизи зауважень не можуть вважатися сформулюваними максимально чітко і зрозуміло.

При цьому позивачу необхідно визначитися зі спірними правовідносинами та порядком їх вирішення, а саме неякісним проектом землеустрою, незгодою з висновком експертизи або конкретними діями та рішеннями відповідача.

Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Суд вважає необхідним залишити адміністративний позов без руху та надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви та роз'яснює, що недоліки повинні бути усунуті шляхом надання до суду належним чином оформленого позову, відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України, його копій та копій документів відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, надання відповідних належних доказів по справі.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі. Вимоги до адміністративного позову викладені у 160, 161 КАС, згідно яких, крім іншого, саме у позовній заяві повинні бути зазначені ім'я позивача та відповідача, третіх осіб, зміст позовних і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Саме належним чином оформлений позов, який вважається поданим у день первинного, направляється сторонам, тому не може бути уточненим, доповненим, тощо, оскільки саме за поданим належним чином оформленим позовом суд вирішує питання про відкриття провадження по справі за вимогами викладеними у позові.

Відповідно до ч. 9 ст. 120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали здано на пошту чи передано іншими відповідними засобами зв'язку.

У разі своєчасного виконання ухвали суду та усунення недоліків позовної заяви не шляхом здачі належним чином оформленого позову, документів до канцелярії суду, а шляхом відправки його до суду у встановлений строк засобами поштового зв'язку, для попередження повернення судом позовної заяви з підстав невиконання вимог ухвали суду щодо усунення недоліків у встановлений строк позивачу необхідно про надіслання матеріалів засобами поштового зв'язку повідомити суд на його електрону адресу, телефон, факс.

Згідно з п.1 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв'язку (без урахування вихідних днів об'єктів поштового зв'язку): місцевої - Д+2; у межах області та між обласними центрами України - Д+3, пріоритетної - Д+1, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об'єкті поштового зв'язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 2, 3 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

У разі неотримання судом позову та матеріалів на виконання даної ухвали суду з урахуванням встановлених нормативів та відсутності повідомлень про її виконання іншими засобами зв'язку, суд вирішить питання про повернення позову у вказані строки.

Керуючись ст.ст. 77, 132, 160, 161, 169, 248 КАС України, суддя -

У Х В А Л И В:

Адміністративний Громадської організаціїї «Пляжі Затоки» до Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, третя особа на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог, про визнання дій незаконними - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в десятиденний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки та роз'яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Катаєва