Справа № 810/3854/18
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2018-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2018 року м.Київ № 810/3854/18

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Головенко О.Д., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УСПОТ ЛТД" до Київської митниці ДФС про скасування рішень,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "УСПОТ ЛТД" з позовом до Київської митниці ДФС та просить суд:

скасувати рішення про визначення коду товару від 06.03.2018 № КТ-UА-2018;

скасувати рішення про визначення коду товару від 03.05.2018 № КТ-UА-2018;.

В обґрунтування своїх позовних вимог вказує, що відповідачем безпідставно прийнятті рішення про визначення коду товару, оскільки товар, який було ввезено на територію України класифікується саме за кодом УКТ ЗЕД як такий, що підданий лише тепловій обробці, в упаковці 5 кг або більше тобто інші овочі, приготовленні або консервовані без додавання оцту чи оцтової кислоти, морожені, крім продуктів товарної позиції 2006.

На думку позивача прийнятті рішення щодо визначення коду товару підлягають скасуванню.

У судовому засіданні представники позивача позов підтримали та подали клопотання про подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Представники відповідача у судовому засіданні проти позову заперечили та подали до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого вказує, що митним органом було відібрано зразки ввезеного товару позивачем на територію України та встановлено, що декларантом невірно визначено код товару, у зв'язку з чим прийняті спірні рішення.

Крім того, наголосив на те, що рішення про визначення коду товару від 06.03.2018 № КТ-UА-2018 прийняте відділом митного оформлення № 3 митного поста «Вишневе», скасовано, у зв'язку з тим, що при його винесенні не були враховані всі характеристики товару, які є визначальними для його класифікації згідно з УКТЗЕД, та які становленні останнім висновком.

Також від представника відповідача надійшла заява про подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Частиною 3 ст. 194 КАС України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.07.2018 провадження у справі було відкрито за правилами спрощеного позовного провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оглянувши письмові докази, які були надані учасниками справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «УСПОТ ЛТД» входить до складу групи компаній «ХАВІ Глобал Лоджистік ГмбХ» (НАVI Global Logistics GmbH, США) та за умовами Контракту б/н від 01.01.2002 є дистриб'ютором продукції для ПП «МакДональдз Юкрейн ЛТД» імпортуючи в Україну продукти харчування, напівфабрикати для подальшої переробки й реалізації через мережу закладів ресторанного господарства ПП «МакДональдз Юкрейн ЛТД».

На виконання умов контракту позивачем 27.02.2018 до відділу митного оформлення № 3 митного поста «Вишневе» декларантом ТОВ «Імпекс Логістик» подано електронну митну декларацію № A125110/2018/403553 на товар «Напівфабрикат картоплі фрі «LW Conn. Rustic Fries»: WRIN 10458-009 картопляний виріб у вигляді скибочок у паніровці, підданий тепловій обробці, обсмажений та заморожений по 10 кг в коробці, не призначений для роздрібної торгівлі, виключно для закладів швидкого харчування», заявлений код товару згідно УКТЗЕД - , одержувач ТОВ «УСПОТ ЛТД» згідно з зовнішньоекономічним договором від 01.10.2017 № 87. За актом б/н про взяття проб і зразків товарів від 27/02/2018 були відібрані зразки заявленого товару для проведення досліджень з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, та направлено відповідний запит (від 28.02.2018 № 10-70-62-19/297) до Департаменту податкових та митних експертиз ДФС (далі - ДПМЕ ДФС).

Листом ДПМЕ ДФС від 03.03.2018 № 1339/7/94-94-58-01-02 «Про дослідження зразка товару, заявленого до митного оформлення як «Напівфабрикат картоплі фрі «LW Conn. Rustic Fries»: WRIN 10458-009 картопляний виріб у вигляді скибочок у паніровці, підданий тепловій обробці, обсмажений та заморожений по 10 кг в коробці, не призначений для роздрібної торгівлі, виключно для закладів швидкого харчування», суб'єкта ЗЕД ТОВ «УСПОТ ЛТД» до митниці доведено експертний висновок від 03/03/2018 № 139.

На підставі вказаного експертного висновку відділом митного оформлення № 3 митного поста «Вишневе» було прийнято рішення про визначення коду товару від 06.03.2018 № KT-UA125110-009-2018, за яким код товару згідно УКТЗЕД змінено з на .

03 квітня 2018 року до відділу митного оформлення № 3 митного поста «Вишневе» декларантом ТОВ «Імпекс Логістик» подано ЕМД № UA125110/2018/406072 на товар «Напівфабрикат картоплі фрі «LW Conn. Rustic Fries»: картопля у вигляді скибочок, у паніровці, піддана лише тепловій обробці, обсмажена та заморожена по 2,5 кг в упаковці (4 упак. в 1 короб)», заявлений код товару згідно УКТЗЕД - , одержувач ТОВ «УСПОТ ЛТД» згідно з зовнішньоекономічним договором від 01.10.2017 № 87. За актом б/н про взяття проб і зразків товарів від 03.04.2018 були відібрані зразки заявленого товару для проведення досліджень з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД.

Підрозділом митного оформлення було направлено запит від 03.04.2018 № 406072 до управління адміністрування митних платежів митниці, з метою перевірки правильності класифікації товарів, заявлених до митного оформлення, разом з відібраними зразками товарів направлено відповідний запит (від 05.04.2018 № 2560/2/10-70-19-43) до ДПМЕ ДФС.

Листом ДПМЕ ДФС від 25.04.2018 № 2638/7/94-94-58-01-02 «Про дослідження зразка товару, заявленого до митного оформлення як «Напівфабрикат картоплі фрі «LW Conn. Rustic Fries»: картопля у вигляді скибочок, у паніровці, піддана лише тепловій обробці, обсмажена та заморожена по 2,5 кг в упаковці (4 упак. в 1 короб)», суб'єкта ЗЕД ТОВ «УСПОТ ЛТД» до митниці доведено експертний висновок від 25.04.2018 № 189.

На підставі вказаного експертного висновку та за результатами розгляду запиту Підрозділом митного оформлення управлінням адміністрування митних платежів митниці було прийнято рішення про визначення коду товару від 03.05.2018 № KT-UA12500-0028-2018, за яким код товару згідно УКТЗЕД змінено з на .

Вважаючи вказані рішення такими, що прийняті з порушенням вимог чинного законодавства, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між учасниками справи, суд виходив з такого.

Частиною 1 ст. 318 Митного кодексу України (далі - МК України) встановлено, що усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України, підлягають митному контролю.

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 4 МК України митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно - правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 266 МК України декларант (особа, яка самостійно здійснює декларування або від імені якої здійснюється декларування) зобов'язаний здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом.

Статтею 257 МК України встановлено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії. Електронне декларування здійснюється з використанням електронної митної декларації, засвідченої електронним цифровим підписом, та інших електронних документів або їх реквізитів у встановлених законом випадках.

При цьому, згідно з ч. 1 ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в Українській класифікації товарів зовнішньо економічної діяльності (далі - УКТЗЕД).

Згідно з ч. 2 ст. 69 МК України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

Частиною 4 ст. 69 МК України передбачено, що у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими (ч. 7 ст. 69 МК України).

Відповідно до ч. 8 ст. 69 МК України висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення товарів здійснюється згідно з вимогами УКТЗЕД, яка є товарною номенклатурою митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-УІІ, а саме, із врахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД (далі - Правила), відповідних приміток до розділів та груп, текстового опису товарних позицій та тих характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

Згідно з ч. 1 ст. 67 МК України УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Відповідно до ст. 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів 1983 року (далі - Конвенція), договірною стороною якої є Україна, сторони зобов'язані застосовувати основні правила класифікації товарів для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп та субпозицій та дотримуватися порядку кодування, прийнятого в Гармонізованій системі.

Частиною 1 ст. 15 Закону України «Про міжнародні договори України» передбачено, що чинні міжнародні договори України підлягають сумлінному дотриманню Україною відповідно до норм міжнародного права.

Частиною 1 ст. 16 Закону України «Про міжнародні договори України» зазначеного Закону міністерства та інші центральні органи виконавчої влади, інші органи державної влади, до відання яких віднесені питання, що регулюються міжнародними договорами України, забезпечують дотримання і виконання зобов'язань, взятих за міжнародними договорами України.

Згідно з ч. 2 - 4 ст. 67 МК України товари в УКТЗЕД систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТЗЕД включає: код групи (перші два знаки); товарної позиції (перші чотири знаки); товарної підпозиції (перші шість знаків); товарної категорії (перші вісім знаків); товарної підкатегорії (десять знаків).

Основні правила інтерпретації УКТЗЕД викладені в додатку до Закону України «Про Митний тариф України», тобто мають силу законодавчого акта.

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТЗЕД, що побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої систем опису та кодування товарів версії 2012 року та пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу і затверджені наказом ДФС України від 09.06.2015 № 401.

У відповідності до п.п. 9, 10 розділу 3 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Мінфіну від 30.05.2012 № 650, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

Узяття проб (зразків) та операції з узяття проб (зразків) товарів здійснюється відповідно до вимог ст. 356 МК України.

Результати досліджень доводяться до підрозділу митного органу, який ініціював процедуру взяття проб (зразків) товарів.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 357 МК України взяті проби (зразки) під митним забезпеченням разом з актом про їх взяття доставляються поштою або посадовою особою органу доходів і зборів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або до іншої експертної установи (організації) для проведення досліджень (аналізів, експертиз). Дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених органом доходів і зборів.

Згідно з ч. 3 ст. 357 МК України призначення дослідження (аналізу, експертизи) в інших установах (організаціях) допускається лише у разі неможливості проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленим підрозділом або за заявою декларанта чи уповноваженої ним особи для підтвердження чи спростування результатів проведеного дослідження (аналізу, експертизи).

Відповідно до ч. 8 ст. 357 МК України за результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Згідно з ч. 9 ст. 357 МК України у висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються: місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи); ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза); запитання, поставлені перед експертом; об'єкти дослідження (аналізу, експертизи); матеріали і документи, надані експерту; зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування.

Як вбачається з матеріалів справи, спірним товаром у даному випадку є напівфабрикат картоплі фрі «LW Conn. Rustic Fries» - картопляний виріб у вигляді скибочок у паніровці, підданий тепловій обробці, обсмажений та заморожений, не призначений для роздрібної торгівлі, виключно для закладів швидкого харчування.

Товар надходить та в подальшому реалізується в ресторани швидкого харчування у картонних коробках по 10 кг. У таких коробках товар з технологічною метою розфасовано в поліетиленові пакети вагою 2,5 кг кожен. Таке фасування необхідне для запобігання злипанню товару та зручного заповнення ємності для приготування продукту в ємностях для смаження картоплі в ресторанах, кожна з яких розрахована на додавання 2,5 кг напівфабрикату.

Базове правило Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачає, що для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп.

Товар класифіковано в товарній позиції 2004 «інші овочі, приготовлені або консервовані без додання оцту чи оцтової кислоти, морожені, крім продуктів товарної позиції 2006».

Класифікація товарів в межах товарних позицій здійснюється згідно з Правилом 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються.

Товар позивача класифікується у товарній підпозиції 200410 «картопля», з чим погоджується митний орган.

Виходячи зі змісту цієї підпозиції, класифікація у конкретній категорії/підкатегорії залежить від таких класифікаційних ознак як « 1» спосіб обробки та « 2» пакування.

Спірними рішеннями визначено різні коди товару з урахуванням розбіжності у висновках щодо ступеню обробки.

Відповідно до рішення від 06.03.2018 № КТ-UА-2018 товар підданий лише тепловій обробці, а відповідно до рішення від 03.05.2018 № КТ-UА-2018 відбувалася обробка й іншими способами.

Рішення про класифікацію базуються на позиції, що товар реалізується в упаковці іншій, ніж 5 кг або більше.

Позивач вважає, що товар є картопляним виробом, що піддається лише тепловій обробці, надходить в Україну й реалізується в упаковці більше 5 кг. та суд погоджується з такими твердженнями, з огляду на наступне.

Як вже зазначалось судом та не заперечується учасниками справи товар класифікується у товарній позиції 2004 «інші овочі, приготовлені або консервовані без додання оцту чи оцтової кислоти, морожені, крім продуктів товарної позиції 2006».

Відповідно до Правила 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД класифікація товарів в товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються.

Товарна категорія 20041010 включає картоплю, що «піддана лише тепловій обробці», однак ані опис в УКТЗЕД, ані примітки до товарних категорій та підкатегорій не розкривають, які саме товари мають розглядатися як такі, що піддавалися лише тепловій обробці.

Разом з тим, митний орган з метою забезпечення виконання Закону України «Про Митний тариф України» своїм наказом від 09.06.2015 № 401 було затверджено Пояснення до УКТЗЕД.

Пояснення до товарної позиції 2004 УКТЗЕД наводять приклади товарів, які можуть класифікуватися в ній, а саме заморожені овочі цієї товарної позиції - це овочі, що включаються в не мороженому вигляді до товарної позиції 2005.

В поясненнях до товарної категорії 20041010 УКТ ЗЕД «картопля» піддана лише тепловій обробці» вказується, що ця товарна категорія включає, зокрема, продукти, згадувані в Поясненнях до товарної позиції 2004, другий абзац, 1.

Продуктами, згадуваними в Поясненнях до товарної позиції 2004, другий абзац, 1 (як цитувалося вище) є « 1» картопля (чіпси чи картопля по-французькому), повністю чи частково обсмажена в олії, а потім заморожена.

Тобто, у розумінні Пояснень до УКТЗЕД морожені продукти з картоплі, які включаються в категорію тих, що піддані лише тепловій обробці, включають, зокрема картоплю, що обсмажена в олії, а потім заморожена, зокрема, чіпси чи картоплю по-французькому.

В Національному класифікаторі України ДБК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженому наказом Мінекономрозвитку від 23.12.2015 № 1749, призначеному для стандартизації опису в договорах предмету державних закупівель, визначено, що картопляні чіпси та картопля фрі англійською перекладаються як «Chips or french fries».

Товар в випадку є замороженим напівфабрикатом картоплі фрі, торговельна назва англійською - «Conn. Rustic Fries», відповідно до опису українською мовою на коробці вагою 10 кг товаром є «напівфабрикат картоплі фрі «Connoisseur» в паніруванні, попередньо обсмажений та заморожений», що було встановлено у судовому засіданні, під час огляду упаковки товару, в якій безпосередньо ввозився товар.

Крім того, суд вважає за можливе зазначити, що Законом України «Про Митний тариф України», як і Пояснення до УКТЗЕД (в редакції наказу ДФС України від 09.06.2015 № 401) не містять спеціальних правил стосовно того, що слід вважати упаковкою товару для цілей застосування класифікаційної ознаки «в упаковці 5 кг або більше».

Також визначення терміну «упаковка» митне законодавство не містить, однак міститься визначення терміну «первинна тара (упаковка)» у Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа (наказ Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 651).

Відповідно до цього визначення «первинна тара (упаковка) - тара (упаковка) , що невіддільна від товару до його споживання і в якій товар подається для роздрібного продажу».

Однак визначення терміну «одиниця упаковки» міститься в Законі України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» (ст. 1 Законі України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів»), а саме одиниця упаковки - це будь-яка упаковка, включаючи обгортку, незалежно від матеріалу і форми, яка частково або повністю покриває харчовий продукт, для його постачання як окремої одиниці (контейнер може містити кілька упаковок). Одиницею упаковки не вважається одиниця (частина) продукту, ізольована від іншої частини пакувальним матеріалом з технологічною метою (запобігання злипанню, заморожуванню, перемішуванню частин продукції між собою), а також пакування, яке є елементом сервірування у закладах громадського харчування.

Таким чином, критеріями визначення одиниці упаковки є те, що така упаковка використовується для постачання товару як окремої одиниці, при цьому одиниці упаковки не вважаються частиною продукту, ізольована від іншої пакувальним матеріалом з технологічною метою.

Розглянувши процес обігу товару, що було ввезено на територію України позивачем, суд зазначає, що товар закуповується ТОВ «УСПОЛТ ЛТД» у виробника «Lamb Weston/Meijer V.O.F.» (Нідерланди) на підставі контракту № 87 від 01.10.2017 та постачається на територію України в картонних коробках вагою по 10 кг.

Зазначена обставина підтверджується листом компанії «Lamb Weston/Meijer V.O.F.» від 23.02.2018, в якому виробник підтверджує, що основною упаковкою є картонна коробка загальною вагою 10 кг, яка використовується, окрім позивача також і виробником як одиниця зберігання, інвентаризації, продажу, транспортування, дистрибуції та основної реалізації, а також підтверджується інвойсами на поставку, де в самій назві вказано, що він поставляється упаковками вагою 10 кг - «LW Conn. Rustie Fries 10 KG».

Відповідно до п. 4.11 ДСТУ 2887-94 «Маса нетто - маса продукції в одиниці пакування», тобто вага нетто товару визначена з розрахунку на одиницю пакування.

У даному випадку вказівка на вагу нетто 10 кг підтверджує, що одиницею поставки є товар в картонній упаковці вагою 10 кг.

Також позивача до суду було надано пакувальні листи, відповідно до яких в графі «продукт» вказано назву товару вагою 10 кг - «LW Conn.Rustic Fries 10 KG», в графі «кількість упаковок» зазначено кількість коробок, а в графі «вага нетто» загальна вага товару, що відповідає кількості коробок по 10 кг.

Тобто замовлення та закупівля товару позивачем у компанії «Lamb Weston/Meijer V.O.F.» здійснюється виходячи з того, що одиницею товару є саме картонна коробка з вагою 10 кг, саме виходячи з цього сторонами визначена ціна придбання однієї коробки товару вагою 10 кг та оформлені усі документи щодо закупівлі (специфікації замовлення товару, інвойси, товарні накладні тощо).

Щодо експертного висновку від 25.04.2018 №189 на підставі якого митним органом прийнято рішення від 03.05.2018 № КТ-UА-2018, суд зазначає наступне.

Приймаючи спірне рішення, відповідач виходив з експертного висновку Управління експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин Департаменту податкових та митних експертиз ДФС.

Відповідно до опису проб (зразків) товару під час дослідження аналізувався товар, який надійшов до аналізу як полімерний пакет з маркуванням, однак митним органом не було враховано, що товар надходить з-за кордону й реалізується в Україні виключно в картонній коробці.

На думку суду, відповідач позбавив Управління експертиз та досліджень можливості провести належне дослідження з врахуванням всіх обставин, які несуть доказове значення для її проведення.

Таким чином, спірне рішення від 03.05.2018 № КТ-UА-2018, що прийнято на підставі вищевказаного експертного висновку є протиправним та таким, що винесено з порушенням норм чинного законодавства.

Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Щодо рішення від 06.03.2018 № КТ-UА-2018 про визначення коду товару, суд зазначає наступне.

Під час розгляду справи, судом було встановлено, що при прийнятті даного рішення відповідачем не були враховані всі характеристики товару, які є визначальними для його класифікації згідно з УКТЗЕД та які були встановлені останнім висновком ДПМЕ ДФС від 25.04.2018 № 189, а саме, піддання товару декільком видам обробки, в залежності від чого здійснюється класифікація такого товару в УКТЗЕД, у зв'язку з чим було проведено повторну експертизу.

Так, на підставі доповідної записки Управління адміністрування митних платежів від 04.05.2018 № 475/10-70-19-26 рішення про визначення коду товару від 06.03.2018 № КТ-ПА-2018 відкликано 05.05.2018 шляхом внесення відповідних відміток в АСМО «Інспектор 2006», про що свідчить витяг з розділу рішення митних органів про визначення коду товару згідно з УКТЗЕД центральної бази даних ЄАІС по рішенню про визначення коду товару від 06.03.2018 № КТ-ІІА125110- 0009-2018.

Суд не бере до уваги твердження позивача, про те що він не проінформований належним чином про скасування рішення, тому в розумінні Наказу Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 «Про затвердження Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України» (далі - Порядок № 650) рішення від 06.03.2018 № КТ-UА-2018 є чиним.

Відповідно до п. 21 розділу III Порядку № 650 для відкликання рішення відділу митних платежів готує службову записку керівнику митного органу з обґрунтуванням причин необхідності відкликання рішення.

Згідно з п. 3 розділу IV Порядку № 650 протягом наступного робочого дня після відкликання рішення відділу митних платежів або уповноважена особа підрозділу митного оформлення чи митного поста вносить запис про дату його відкликання до бази даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС та до центральної бази даних ЄАІС.

Також згідно з п. 22 розділу III Порядку № 650 після розгляду питання відкликання рішення та накладення керівником (особою, яка виконує його обов'язки) митного органу резолюції щодо необхідності відкликання рішення посадова особа відділу митних платежів або уповноважена особа підрозділу митного оформлення чи митного поста не пізніше ніж протягом трьох робочих днів після оформлення відкликання рішення інформує про це декларанта або уповноважену ним особу.

Як встановлено судом, Київською митницею ДФС наступної для після відкликання рішення про визначення коду товару від 06.03.2018 № КТ-ЛА-2018 повідомлено про це особу, уповноважену на декларування товарів від імені позивача - ОСОБА_1, що підтверджується вчиненим ним написом від 06.05.2018 на оригіналі рішення.

Частиною 1 ст. 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Судом встановлено, що спірне рішення від 06.03.2018 № КТ-UА-2018 на даний час відкликане, тобто скасовано, у зв'язку з чим суд вважає, що права, свободи та інтереси позивача у даному випадку не порушено, у зв'язку з чим позов в цій частині задоволенню не підлягає.

Суд також звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини (рішення цього суду від 14.01.2011 у справі «Щокін проти України» та від 07.10.2011 у справі «Серков проти України») щодо необхідності застосування національного законодавства у разі допущення можливості його неоднозначного тлумачення у найсприятливіший для заявника спосіб, яка у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» підлягає застосуванню як джерело права.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд вважає, що відповідач як суб'єкт владних повноважень не довів суду правомірність прийнятого оскаржуваного рішень від 03.05.2018 № КТ-UА-2018.

За наведених обставин суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають частковому задоволенню.

Частиною 1 ст. 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Враховуючи, що позивачем при подані даного адміністративного позову було сплачено судовий збір у розмірі 3 524,00 грн. (платіжне доручення № 9893 від 11.07.2018 та) та у зв'язку з тим, що позов задоволено частково, суд вважає за необхідне стягнути суму на користь позивача пропорційно до задоволених вимог, а саме 1 762,00 грн.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73 - 78, 90, 139, 143, 242- 246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Скасувати рішення Київської митниці Державної фіскальної служби України про визначення коду товару від 03.05.2018 № КТ-UА-2018.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "УСПОТ ЛТД" () судові витрати у сумі 1 762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень - Київської митниці Державної фіскальної служби ().

В решті позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Головенко О.Д.