Справа № 810/1201/18
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2019-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/1201/18 Суддя першої інстанції: Виноградова О.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Степанюка А.Г.,

суддів - Губської Л.В., Епель О.В.,

при секретарі - Ліневській В.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на прийняте у порядку письмового провадження рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до головного спеціаліста Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Юрчика Олександра Володимировича, Білоцерківської міської ради Київської області про скасування приписів, рішення та зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2018 року ОСОБА_2 (далі - Позивач, ОСОБА_2) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради ОСОБА_6, головного спеціаліста Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області Юрчика Олександра Володимировича (далі - Відповідач-1, Головний спеціаліст), в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просив:

- скасувати постанову № А-2712/1 від 27.02.2018 року про адміністративне правопорушення;

- скасувати припис № С-1502/1 від 15.02.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- скасувати припис № С-1502/1/1 від 15.02.2018 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

- визнати протиправним та скасувати рішення відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради, викладене у листі за підписом Головного спеціаліста, від 28.02.2018 року № Л-2802/8-51 (про повернення повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта від 29.01.2018 року № 2901/845);

- зобов'язати зареєструвати повідомлення про початок будівельних робіт, подане до реєстрації 29.01.2018 року.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.08.2018 року роз'єднано у самостійне провадження позовні вимоги про визнання протиправною та скасування постанови №А-2702/2 у справі про адміністративне правопорушення від 27.02.2018 року, які направлені на розгляд до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.10.2018 року залучено в якості другого відповідача Білоцерківську міську раду Київської області (далі - Відповідач-2, Білоцерківська міськрада).

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25.10.2018 року у задоволенні позову відмовлено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що перевірка об'єкта будівництва була проведена у відповідності до чинного законодавства, у той час як матеріалами справи підтверджується:

- факт невиконання припису від 16.11.2016 року №С-1611/4 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, що є триваючим правопорушенням,

- експлуатацію прибудови до житлового будинку без уведення її до експлуатації,

- зазначення у повідомленні про початок виконання будівельних робіт недостовірних відомостей шляхом, зокрема, відсутності згоди співвласників житлового будинку на будівництво прибудови.

Викладене, на переконання суду першої інстанції, з урахуванням зупинення дії будівельного паспорту, свідчить про необґрунтованість заявлених позовних вимог.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. В обґрунтування своєї позиції зазначає, що судом першої інстанції не було враховано, що на момент призначення перевірки у лютому 2018 року ОСОБА_2 виконані вимоги припису від 16.11.2016 року щодо отримання дозвільних документів на будівництво прибудови до житлового будинку. Крім того, вказує, що правопорушення щодо невиконання припису не є триваючим, а Позивачем вчинено необхідні дії з його виконання. Також наголошує, що відповідачами не доведено, що ОСОБА_2 здійснюється експлуатація збудованої прибудови, а також не враховано, що прибудова не є автономною і законодавством не встановлено заборони щодо експлуатації всього будинку під час реконструкції його частини. Крім іншого, звертає увагу, що законодавством не передбачено надання до повідомлення про початок виконання будівельних робіт відомостей щодо погодження будівельного паспорта співвласниками житлового будинку, у той час як доказів зазначення недостовірних відомостей у повідомленні Відповідачем не надано.

Також підкреслює, що судом безпідставно роз'єднано позовні вимоги, а також необґрунтовано відмовлено у задоволенні клопотання про залучення в якості співвідповідачів Білоцерківську міську раду Київської області та відділ Державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2018 року відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 23.01.2019 року.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.12.2018 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження в частині вимог апеляційної скарги ОСОБА_2 про скасування ухвали Київського окружного адміністративного суду від 15.08.2018 року, якою роз'єднано у самостійне провадження позовні вимоги про визнання протиправною та скасування постанови №А-2702/2 у справі про адміністративне правопорушення від 27.02.2018 року, які направлені на розгляд до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області.

У відзивах на апеляційну скаргу, які є аналогічними за своїм змістом, Відповідачі просили залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. В обґрунтування своїх доводів зазначили, що суд прийшов до правильного висновку про наявність в органів державного архітектурно-будівельного контролю повноважень на проведення перевірки та складання актів і винесенні приписів за наслідками її здійснення. крім того, наголошували, що судом правильно встановлено факти зазначення у повідомленні про початок виконання будівельних робіт недостовірних даних, адже прибудова вже експлуатується без введення в експлуатацію, а будівельний паспорт не погоджено зі співвласниками житлового будинку. Крім того, звернули увагу, що дію будівельного паспорту було призупинено наказом Управління містобудування і архітектури від 13.08.2018 року №16.

Учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибули, а тому справа розглядалася у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягають задоволенню, а рішення суду першої інстанції - скасуванню з таких підстав.

При ухваленні оскаржуваного рішення, суд першої інстанції встановив, що за наслідками проведеної у листопаді 2016 року перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, висновки якої зафіксовані в акті від 16.11.2016 року (т. 1 а.с. 50), Головним інспектором 16.01.2016 року було винесено припис №С-1611/4, яким ОСОБА_2 було зобов'язано у строк до 30.06.2017 року усунути допущені порушення ст. ст. 27, 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» щодо проведення без документу, що надає право на виконання будівельних робіт, будівельних робіт з реконструкції частини житлового будинку шляхом прибудови одноповерхового приміщення розмірами в плані 2,00 х 2,30 м + 0,30 х 0,60 м, яке на момент проведення перевірки не експлуатувалося (т. 1 а.с. 49). Примірник даного припису отримано ОСОБА_2 16.11.2016 року.

29.01.2018 року ОСОБА_2 звернувся до відділу Державного архітектурно-будівельного контролю із заявою (т. 1 а.с. 29), в якій просив зареєструвати повідомлення про початок виконання будівельних робіт, а саме - реконструкцію частини житлового будинку з прибудовою, габаритними розмірами 2,19 х 2,66 м за адресою: 09100, АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 26-28; далі - Повідомлення про початок виконання будівельних робіт), на підставі, зокрема, будівельного паспорта №128, виданого Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області 21.12.2017 року (т. 1 а.с. 14-25).

У лютому 2018 року Головним спеціалістом на підставі наказу від 01.02.2018 року №7 направлення для проведення позапланової перевірки від 02.02.2018 року №1 (т. 1 а.с. 13) було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) об'єкта будівництва «Реконструкцію частини житлового будинку з прибудовою, габаритними розмірами 2,19 х 2,66 м» за адресою: 09100, АДРЕСА_1, що здійснюється ОСОБА_2, з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

У ході перевірки, висновки якої були зафіксовані в акті від 15.02.2018 року №1 (т. 1 а.с. 31-39), встановлено порушення ОСОБА_2 ч. 8 ст. 39, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: прибудова габаритними розмірами 2,19 х 2,66 м, яка зазначена у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, експлуатується без введення її в експлуатацію. Позивачем надано будівельний паспорт «Реконструкція частини житлового будинку з прибудовою габаритними розмірами 2,19х2,66м» № 128 від 21.12.2017 року, виданий Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області, який не погоджено з співвласником житлового будинку, чим наведено недостовірні дані в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 29.01.2018 року №2901/854 та невиконано вимоги припису про усунення виявлених порушень від 16.11.2016 року № С-1611/4.

На підставі викладених в акті перевірки висновків Головним спеціалістом 15.02.2018 року складені приписи:

- про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № С-1502/1, яким ОСОБА_2 у строк до 15.03.2018 року зобов'язано усунути порушення ч. 8 ст. 39, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (т. 1 а.с. 42; далі - Припис №С-1502/1);

- про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема, будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт № С-1502/1/1, яким зобов'язано ОСОБА_2 зупинити експлуатацію прибудови габаритними розмірами 2,19 х 2,66 м з моменту вручення припису (т. 1 а.с. 44; далі - Припис №С-1502/1/1).

Крім того, 15.02.2018 року Головним спеціалістом було складено протокол про адміністративне правопорушення №1-Л-А 1502/1, в якому зафіксовано, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 ст. 188-42 ч. 4 ст. 96 КпАП України (т. 1 а.с. 40-41). Згідно постанови №А-2702/2 від 27.02.2018 року по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 притягнуто до відповідальності за правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 188-42 КпАП України, та накладено на останнього штраф у розмірі 5 100,00 грн. (т. 1 а.с. 45).

Крім іншого, матеріали справи свідчать, що листом від 28.02.2018 року №Л-2802/8-51 Відділ Державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області повідомив ОСОБА_2, що відділом розглянуто Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, проведено позапланову перевірки, за наслідками якої виявлено порушення та складено акт від 15.02.2018 року №1 та винесено припис №С-1502/1, відомостей щодо виконання якого не надходило (т. 1 а.с. 30).

На підставі встановлених вище обставин, а також за наслідками системного аналізу приписів ст. ст. 27, 34, 39, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також ряду підзаконних актів, суд першої інстанції дійшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог, оскільки матеріалами справи не спростовуються твердження контролюючого органу невиконання Позивачем вимог припису від 16.11.2016 року №С-1611/4, а також здійснення експлуатації об'єкта будівництва, не введеного в експлуатацію.

З такими висновками суду першої інстанції судова колегія не може погодитися з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ч. 3 ст. 41 Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553) визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Зі змісту п. п. 16-19 Порядку №553 випливає, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об'єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об'єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Надаючи оцінку правомірності видачі оскаржуваних приписів, судова колегія вважає за необхідне зазначити таке.

Як було встановлено раніше, Приписом №С-1502/1 у строк до 15.03.2018 року зобов'язано ОСОБА_2 усунути порушення ч. 8 ст. 39, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 41 Закону, а Приписом №С-1502/1/1 зобов'язано Позивача у зв'язку з встановленими порушеннями зупинити експлуатацію прибудови габаритними розмірами 2,19 х 2,66 м з моменту його вручення.

Відповідно до ч. 8 ст. 39 Закону експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

За правилами ч. 1 ст. 39 Закону, положенням яких кореспондують приписи п. 3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №461 (далі - Порядок №461), прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Обов'язок подання декларації про готовність об'єкта до експлуатації було передбачено у приписами Порядку №461 у редакції, яка діяла на момент будівництва прибудови до житлового будинку у 2016 році.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, зокрема, із зображень, що містяться на фотографіях (т. 1 а.с. 95-97), на момент проведення у лютому 2018 року перевірки ОСОБА_2 здійснювалася експлуатація об'єкта будівництва - «Реконструкція частини житлового будинку з прибудовою габаритними розмірами 2,19х2,66м», що, як було зазначено вище, прямо заборонено приписами чинного законодавства. При цьому твердження Апелянта про відсутність належних і допустимих доказів експлуатації даної прибудови спростовується наведеними вище обставинами.

З урахуванням наведеного, відсутні підстави стверджувати про протиправність видачі Відповідачем-1 Припису №С-1502/1/1 щодо обов'язку ОСОБА_2 зупинити експлуатацію прибудови габаритними розмірами 2,19 х 2,66 м з моменту вручення припису і до усунення порушень вимог Закону.

Крім того, судовою колегією враховується, що відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Приписи ст. 36 Закону визначають, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 13 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об'єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Відповідно до ч. 7 ст. 36 Закону право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відомості про скасування права на виконання будівельних робіт вносяться до реєстру.

Приписи п. 15 Порядку №466 визначають, що право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, також може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт; отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником будівництва; встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що право на початок виконання будівельних робіт може бути скасовано у випадку, зокрема, встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ст. 27 Закону забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

На виконання вимог ст. 27 Закону наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року №103 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок №103), який призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб'єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

Пунктом 1.2 Порядку №103 закріплено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Приписи п. 2.1 Порядку №103 визначають, що видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно 2.16 Порядку №103 після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції України будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.

Системний аналіз наведених норм у своїй сукупності дає підстави для висновку, що із поданням Повідомлення про початок виконання будівельних робіт виданий Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області будівельний паспорт №128 від 21.12.2017 року став підставою для виконання будівельних робіт на об'єкті: «Реконструкція частини житлового будинку з прибудовою габаритними розмірами 2,19х2,66м».

Водночас, Головним спеціалістом не було враховано, що на момент подання 29.01.2018 року Повідомлення про початок виконання будівельних робіт будівельний паспорт №128 від 21.12.2017 року був чинний, що, у свою чергу, спростовує висновки Відповідача-1 та позицію суду першої інстанції про зазначення у згаданому повідомленні недостовірних відомостей.

У контексті наведеного суд апеляційної інстанції вважає за необхідне підкреслити, що у справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип «належного урядування» не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

За таких обставин, можлива видача ОСОБА_2 Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області будівельного паспорту від 21.12.2017 року №128 з порушенням вимог п. 2.1 Порядку №103 не може мати своїм наслідком висновок про те, що у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт Позивачем зазначено недостовірні відомості щодо змісту будівельного паспорту.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що, попри тривале зволікання, ОСОБА_2 було виконано вимоги припису від 16.11.2016 року №С-1611/4, а саме - оформлено будівельний паспорт на об'єкт будівництва та подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Викладене, у свою чергу, свідчить про відсутність у Головного спеціаліста правових підстав для видачі Позивачу оскаржуваного Припису №С-1502/1, у зв'язку з чим суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність його скасування.

Водночас, щодо заявлених позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради, викладене у листі від 28.02.2018 року № Л-2802/8-51, та зобов'язання зареєструвати повідомлення про початок будівельних робіт, подане до реєстрації 29.01.2018 року, судова колегія вважає за необхідне зазначити таке.

Як вже було зазначено вище, згідно п. 13 Порядку №466, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта подається замовником до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об'єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Таким органом відповідно до затвердженого рішенням Білоцерківської міської ради Київської області від 29.06.2017 року №941-34-VII, є Відділ Державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради (т. 1 а.с. 120-125).

Тобто, належним відповідачем щодо даної частини позовних вимог є саме Відділ Державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради, а не Білоцерківська міська рада Київської області. При цьому судовою колегією враховується, що у своїй апеляційній скарзі ОСОБА_2 вірно зазначає, що Київським окружним адміністративним судом було безпідставно не залучено до участі у справі даний відділ в якості співвідповідача.

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне підкреслити, що відповідно до ч. ч. 3, 5, 6 ст. 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

При цьому в силу приписів ч. 7 ст. 48 КАС України заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

З урахуванням наведеного, погоджуючись з доводами Апелянта про безпідставне незалучення судом першої інстанції в якості належного відповідача Відділ Державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради, суд апеляційної інстанції підкреслює про відсутність процесуальної можливості виправити вказану помилку суду першої інстанції.

Відтак, позовні вимоги, заявлені до Відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради, тобто до особи, яка не є відповідачем у даній справі, не можуть бути задоволені.

Крім того, судова колегія вважає помилковим твердження ОСОБА_2 про безпідставність роз'єднання ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.08.2018 року позовних вимог та виділення в окреме провадження вимоги про визнання протиправною та скасування постанови від 27.02.2018 року №А-2702/2 по справі про адміністративне правопорушення, оскільки, як вірно зауважив суд першої інстанції, виключна підсудність справ з приводу оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності належить визначена місцевим загальним судам як адміністративним (п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України), а відтак об'єднання в одне провадження згаданих вище позовних вимог суперечить положенням ч. 5 ст. 172 КАС України. Крім того, колегією суддів враховується, що, зважаючи на скорочені строки розгляду справ з приводу оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності (ст. 286 КАС України), роз'єднання позовних вимог сприяло виконанню завдання адміністративного судочинства.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Приписи п. п. 1, 4 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при ухваленні постанови неповно з'ясовано обставини, які мають значення для справи, а також порушено норми матеріального права, що стали підставою для неправильного вирішення справи в частині відмови у задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування Припису №С-1502/1 та визнання протиправними і скасування рішення Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради та зобов'язання останнього вчинити дії. У зв'язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково, а рішення суду - скасувати в одній частині та зміни в іншій.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

З урахуванням наведеного, судова колегія приходить до висновку про необхідність стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради на користь ОСОБА_2 витрат, пов'язаних зі сплатою судового збору, пропорційно до задоволених позовних вимог, в сумі 1 762,00 грн. (704,80 грн. за подання позовної заяви та 1 057,20 грн. за подання апеляційної скарги на рішення суду).

Керуючись ст. ст. 139, 242-244, 250, 311, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2018 року - скасувати в частині відмови у задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування припису від 15 лютого 2018 року №С-1502/1.

Прийняти нове рішення, яким позовні вимоги в указаній частині задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати виданий головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Юрчиком Олександром Володимировичем припис від 15 лютого 2018 року №С-1502/1.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2018 року - змінити, зазначивши, що підстави для відмови у задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення, викладеного у листі від 28 лютого 2018 року №Л-2802/8-51 і зобов'язання зареєструвати повідомлення про початок будівельних робіт, викладені у мотивувальній частині даної постанови.

В іншій частині рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2018 року - залишити без змін.

Стягнути з Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради (09107, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Павліченко, 14-а) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_2 (09100, АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_2) витрати, пов'язані зі сплатою судового збору, в сумі 1 762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривні 00 копійок.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді Л.В. Губська

О.В. Епель

Повний текст постанови складено « 23» січня 2019 року.