Справа № 1140/2420/18
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2019-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 січня 2019 року м. Кропивницький Справа № 1140/2420/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач: Кіровоградська обласна державна адміністрація (25006, м. Кропивницький, пл. Героїв Майдану, 1, )
про визнання протиправним рішення, -

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кіровоградської обласної державної адміністрації (надалі Кіровоградська ОДА) про визнання протиправним рішення.

Позов ОСОБА_1 мотивовано тим, що з 17.11.1981 року він був призваний до лав Радянської армії, у період з 23.11.1981 року по 06.12.1983 року проходив службу у військовій частині НОМЕР_2 на посаді військового будівельного шофера та виконував роботи на випробувальних майданчиках ядерної зброї. З метою вирішення питання щодо віднесення його до категорії громадян, які брали участь у ядерних випробуваннях, позивач звернувся до Кіровоградської ОДА із заявою та відповідними документами, в якій просив розглянути це питання на засіданні Комісії зі спірних питань. Однак, листом від 23.07.2018 року відповідач відмовив у задоволенні вказаної заяви щодо віднесення його до категорії громадян, які брали участь у ядерних випробуваннях, попри те, що наданими документами беззаперечно підтверджується його безпосередня участь у випробуваннях ядерної зброї під час військової служби. Позивач не погоджується з такою відмовою відповідача та просить суд визнати її неправомірною.

Ухвалою судді від 07.09.2018 року відкрито провадження в адміністративній справі за цим позовом та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, учасникам справи встановлено порядок та строки для виконання процесуальних дій.

Представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що подані позивачем документи не містять інформації стосовно безпосередньої участі у ліквідації ядерної аварії, у ядерних випробуваннях чи у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, відсутні відомості про характер виконуваних ним робіт. Тому за його зверненням листом №Б-674/06-05 від 23.07.2018 року надано роз`яснення з порушеного питання. З цих підстав просив суд у задоволенні позову відмовити.

Позивач правом подачі відповіді на відзив не скористався.

Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, надані докази, суд установив такі обставини та дійшов до таких висновків.

ОСОБА_1 у липні 2018 року звернувся до Кіровоградської ОДА із заявою, в якій повідомив, що він досяг віку отримання пенсії на пільгових умовах за умови віднесення його до 2 або 3 категорії громадян з числа тих, які брали участь у ліквідації інших ядерних аварій, ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї. Просив розглянути подані документи щодо проходження ним військової служби у період з 23.11.1981 року по 06.12.1983 року на засіданні Комісії зі спірних питань встановлення факту участі громадян у ліквідації ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї та вирішити питання віднесення його до громадян, які брали участь у ліквідації інших ядерних аварій, ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї. До заяви додав довідку Центрального архіву МО РФ від 11.11.2013 року та лист військової частини НОМЕР_3 МО РФ від 18.05.2018 року. Вказана заява з додатками зареєстрована відділом роботи зі зверненнями громадян Кіровоградської ОДА 10.07.2018 року за №Б-674/0. (а.с. 27 - 29)

Листом №Б-674/06-05 від 23.07.2018 року "Про віднесення до учасників ліквідації ядерних аварій" Кіровоградська ОДА повідомила позивача про те, що подані ним документи не містять інформації стосовно його безпосередньої участі у ліквідації ядерної аварії, у ядерних випробуваннях чи військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, відсутні відомості про характер виконуваних робіт. (а.с. 11)

Не погодившись з цією відповіддю, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір, суд виходив з того, що основні положення щодо реалізації конституційного права громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, на охорону їх життя і здоров`я визначає Закон України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", який створює єдиний порядок визначення категорій зон радіоактивно забруднених територій, умов проживання і трудової діяльності на них, соціального захисту потерпілого населення.

Статтею 1 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", передбачено, що цей Закон спрямований на захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, та розв`язання пов`язаних з нею проблем медичного і соціального характеру, що виникли внаслідок радіоактивного забруднення території; громадян, які постраждали внаслідок інших ядерних аварій та випробувань, військових навчань із застосуванням ядерної зброї, та розв`язання пов`язаних з цим проблем медичного і соціального характеру.

Згідно зі статтею 9 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" особами, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, інших ядерних аварій та випробувань, військових навчань із застосуванням ядерної зброї, є:

1) учасники ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС - громадяни, які брали безпосередню участь у ліквідації аварії та її наслідків;

2) потерпілі від Чорнобильської катастрофи - громадяни, включаючи дітей, які зазнали впливу радіоактивного опромінення внаслідок Чорнобильської катастрофи;

3) громадяни, які брали безпосередню участь у ліквідації інших ядерних аварій та їх наслідків, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та здійсненні на них регламентних робіт;

4) громадяни, які постраждали від радіоактивного опромінення внаслідок будь-якої аварії, порушення правил експлуатації обладнання з радіоактивною речовиною, порушення правил зберігання і захоронення радіоактивних речовин, що сталося не з вини потерпілих.

Статтею 14 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" унормовано визначення категорій осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, інших ядерних аварій та випробувань, військових навчань із застосуванням ядерної зброї, для встановлення пільг і компенсацій.

Відповідно до частини 1 цієї статті для встановлення пільг і компенсацій визначаються такі категорії осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи:

1) особа з інвалідністю з числа учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС та потерпілих від Чорнобильської катастрофи (статті 10, 11 і частина третя статті 12), щодо яких встановлено причинний зв`язок інвалідності з Чорнобильською катастрофою, хворі внаслідок Чорнобильської катастрофи на променеву хворобу, - категорія 1;

2) учасники ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, які працювали у зоні відчуження: з моменту аварії до 1 липня 1986 року - незалежно від кількості робочих днів; з 1 липня 1986 року по 31 грудня 1986 року - не менше 5 календарних днів; у 1987 році - не менше 14 календарних днів, а також потерпілі від Чорнобильської катастрофи; евакуйовані у 1986 році із зони відчуження (в тому числі особи, які на момент евакуації перебували у стані внутріутробного розвитку, після досягнення ними повноліття); особи, які постійно проживали у зоні безумовного (обов`язкового) відселення з моменту аварії до прийняття постанови про відселення, - категорія 2;

3) учасники ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, які працювали: у зоні відчуження з 1 липня 1986 року по 31 грудня 1986 року - від 1 до 5 календарних днів; у зоні відчуження в 1987 році - від 1 до 14 календарних днів; у зоні відчуження в 1988-1990 роках - не менше 30 календарних днів; на діючих пунктах санітарної обробки населення і дезактивації техніки або їх будівництві - не менше 14 календарних днів у 1986 році, а також потерпілі від Чорнобильської катастрофи (не віднесені до категорії 2), які: постійно проживали на територіях зон безумовного (обов`язкового) та гарантованого добровільного відселення на день аварії або які за станом на 1 січня 1993 року прожили у зоні безумовного (обов`язкового) відселення не менше двох років, а на території зони гарантованого добровільного відселення - не менше трьох років та відселені або самостійно переселилися з цих територій; постійно проживають або постійно працюють чи постійно навчаються у зонах безумовного (обов`язкового) та гарантованого добровільного відселення за умови, що вони за станом на 1 січня 1993 року прожили або відпрацювали чи постійно навчалися у зоні безумовного (обов`язкового) відселення не менше двох років, а у зоні гарантованого добровільного відселення - не менше трьох років, - категорія 3;

4) особи, які постійно проживають або постійно працюють чи постійно навчаються на території зони посиленого радіоекологічного контролю, за умови, що вони за станом на 1 січня 1993 року прожили або відпрацювали чи постійно навчалися у цій зоні не менше чотирьох років, - категорія 4.

Згідно з частиною 4 статті 14 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" громадяни, які брали участь у ліквідації інших ядерних аварій та випробувань, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та здійсненні на них регламентних робіт, належать до категорії 1, або 2, або 3. Порядок визначення цих категорій встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №674 від 02.12.1992 року затверджено Порядок віднесення громадян із числа тих, які брали участь у ліквідації інших ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та проведенні на них регламентних робіт або постраждали за інших обставин від радіаційного опромінення не з власної вини, до відповідних категорій осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи (надалі - Порядок №674).

Цей Порядок визначає умови віднесення громадян із числа тих, які брали участь у ліквідації ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та проведенні на них регламентних робіт, а також громадян, які постраждали від радіаційного опромінення внаслідок будь-якої аварії, порушення правил експлуатації обладнання з радіоактивною речовиною, порушення правил зберігання і поховання радіоактивних речовин, що сталися не з вини потерпілих, до 1, 2 або 3 категорій, встановлених статтею 14 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".

Пунктом 2 Порядку №674 передбачено, що громадяни із числа тих, які брали участь у ліквідації ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та проведенні на них регламентних робіт, відносяться:

- до категорії 1 - інваліди з числа учасників ліквідації ядерних аварій, ядерних випробувань, військових навчань із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та проведенні на них регламентних робіт, щодо яких встановлено причинний зв`язок інвалідності з відповідною аварією, випробуванням або військовим навчанням, а також хворі на променеву хворобу внаслідок участі у ліквідації ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та проведенні на них регламентних робіт;

- до категорії 2 - учасники випробувань ядерної зброї в атмосфері, бойових радіоактивних речовин і учасники військових навчань із застосуванням такої зброї та ліквідації наслідків ядерних аварій;

- до категорії 3 - особи, які складали ядерні заряди і здійснювали на них регламентні роботи для проведення відповідних випробувань і військових навчань, брали участь у підземних випробуваннях ядерної зброї, а також ті, які переопромінились при охороні ядерних полігонів під час випробувань (якщо їх не віднесено до категорії 1).

Згідно з пунктом 4 Порядку №674 особам, зазначеним у пункті 2 цього Порядку, видаються посвідчення учасника ліквідації ядерних аварій відповідної категорії на підставі таких документів: 1) довідки, що підтверджує безпосередню участь у ліквідації інших ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та проведенні на них регламентних робіт, виданої відповідною військовою частиною або архівною установою, до якої було передано первинні підтвердні документи на зберігання; 2) військового квитка (за необхідності); 3) завіреного в установленому порядку витягу з особової справи військовослужбовця (за необхідності).

Пунктом 6 Порядку №674 передбачено, що видача посвідчень указаним у цьому Порядку особам провадиться Радою Міністрів Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями за поданням районних державних адміністрацій за місцем проживання.

Згідно з пунктом 7 Порядку №674 спірні питання встановлення факту участі громадян у ліквідації ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та проведенні на них регламентних робіт розглядаються комісіями при Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласних, Київській та Севастопольській міських державних адміністраціях на підставі довідок та інших документів, що засвідчують факт участі у ліквідації ядерних аварій, ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та проведенні на них регламентних робіт і письмових підтверджень осіб, які брали участь у ліквідації тих самих ядерних аварій, у тих самих випробуваннях, військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та проведенні на них регламентних робіт (за необхідності).

Таким чином, у разі виникнення спірних питань щодо встановлення факту участі громадян у ліквідації ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та проведенні на них регламентних робіт законодавцем визначено можливість їх вирішення комісіями при обласних державних адміністраціях на підставі довідок та інших документів, що засвідчують відповідний факт, а у разі необхідності - також на підставі письмових підтверджень осіб, які брали участь у тих самих військових навчаннях, роботах. Наведений у пункті 7 Порядку №674 механізм передбачений для підтвердження або спростування виконання відповідних робіт у разі неможливості їх підтвердження документами, визначеними у пункті 4 Порядку №674.

Судом установлено, що на час виникнення спірних правовідносин при Кіровоградській ОДА була створена та діяла обласна комісія із спірних питань встановлення факту участі громадян у ліквідації ядерної аварії, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї та визначення відповідної категорії, склад якої був затверджений розпорядженням голови Кіровоградської ОДА №250-р від 10.05.2005 року. (а.с. 33 - 34)

Цим же розпорядженням було затверджено Положення, відповідно до якого Комісія із спірних питань встановлення факту участі громадян у ліквідації ядерної аварії, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї та визначення відповідної категорії (надалі Комісія) розглядає спірні питання громадян, які брали участь у ліквідації ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, згідно з постановою Кабінету Міністрів України №674 від 02.12.1992 року. Комісія діє на принципах законності, колегіальності, взаємної поваги, довіри, рівноправності, компетентності та відповідальності членів комісії за прийняті рішення та їх виконання. Основною формою роботи комісії є засідання, які проводяться в міру необхідності. Рішення комісії оформляється протоколом, що підписується головою та секретарем комісії. (а.с. 34 35)

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до відповідача із заявою та документами, які, на його думку, засвідчують факт його участі у ядерних випробуваннях, проте містять розбіжності, про що ним зазначено в заяві. Позивач просив розглянути подані документи на засіданні Комісії із спірних питань та прийняти рішення про віднесення його до відповідної категорії осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Всупереч пункту 7 Порядку №674, відповідач, без розгляду спірного питання на засіданні Комісії, прийняв рішення у формі листа №Б-674/06-05 від 23.07.2018 року "Про віднесення до учасників ліквідації ядерних аварій", яким фактично відмовив позивачу у встановленні факту його участі у ядерних випробуваннях, пославшись на те, що надані документи не містять інформації стосовно безпосередньої участі позивача у випробуваннях ядерної зброї.

Суд зазначає, що Порядком №674 не передбачена можливість вирішення спірних питань зокрема встановлення факту участі громадян у ядерних випробуваннях в інший спосіб, крім розгляду його на засіданні відповідної Комісії.

За механізмом, визначеним цим Порядком, рішення про встановлення факту участі громадян у ядерних випробуваннях або про відмову в встановлені такого факту мала прийняти відповідна Комісія, якій надано повноваження оцінювати достатність та належність документів, поданих заявником, зокрема довідок та інших документів, що засвідчують такий факт, а за необхідності письмових підтверджень осіб, які брали участь у тих самих випробуваннях.

Отже у спірних правовідносинах відповідач допустив протиправну бездіяльність, оскільки у встановлений чинним законодавством спосіб не розглянув заяву позивача, не направив її до Комісії із спірних питань, чим порушив права позивача на належний розгляд його заяви і прийняття Комісією відповідного рішення.

Частиною 1 статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною 2 статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частин 1, 2 статті 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково. У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Згідно з частиною 4 статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд. У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Наведене свідчить, що адміністративний суд не обмежений у виборі способів захисту прав та інтересів особи, порушених суб`єктами владних повноважень, а вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права, який відповідає характеру такого порушення та фактичним обставинам справи.

Судом установлено, що розпорядженням голови Кіровоградської ОДА №628-р від 31.08.2018 року утворено обласну комісію з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. (а.с. 38 - 40)

Відповідно до Положення про обласну комісію з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого розпорядженням голови Кіровоградської ОДА №629-р від 31.08.2018 року, Комісія є постійно діючим колегіальним органом, що розглядає питання про визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, та встановлення факту участі громадян у ліквідації ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї або постраждали за інших обставин від радіаційного опромінення. (а.с. 41 47)

Таким чином, наразі саме до повноважень цієї Комісії належить розгляд спірних питань щодо встановлення факту участі громадян у ядерних випробуваннях.

Тому суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та зобов`язати відповідача повторно розглянути заяву позивача про встановлення факту його участі у ядерних випробуваннях та прийняти рішення з урахуванням висновків суду.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Тож здійснені позивачем судові витрати на сплату судового збору у розмірі 704, 80 грн. слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Кіровоградської обласної державної адміністрації (25006, м. Кропивницький, пл. Героїв Майдану, 1, ) задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Кіровоградської обласної державної адміністрації щодо неналежного розгляду заяви ОСОБА_1 про встановлення факту його участі у ядерних випробуваннях.

Зобов`язати Кіровоградську обласну державну адміністрації повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про встановлення факту його участі у ядерних випробуваннях та прийняти рішення з урахуванням висновків суду.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати на сплату судового збору в сумі 704, 80 гривень за рахунок бюджетних асигнувань Кіровоградської обласної державної адміністрації.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного
адміністративного суду О.А. Черниш