Справа № 810/2117/18
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2019-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/2117/18 Головуючий у І інстанції - Терлецька О.О.
Суддя-доповідач - Мельничук В.П.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.

суддів: Ісаєнко Ю.А., Лічевецького І.О.,

при секретарі: Андрієнко Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, згідно з ст. 229 КАС України, апеляційну скаргу Начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимира Леонідовича на рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 вересня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Головного спеціаліста Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчика Олександра Володимировича, Начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимира Леонідовича про визнання протиправними та скасування приписів та постанов,-

П О С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_3, ОСОБА_4 звернулись до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного спеціаліста Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчика Олександра Володимировича, Начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимира Леонідовича, в якому просили визнати протиправними дії головного спеціаліста відділу державного архітектурно-будівельного контролю Юрчик Олександра Володимировича та скасувати приписи № С-2603/2 та № С-2603/3 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26 березня 2018 року, винесені головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком Олександром Володимировичем; визнати протиправними дії начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Дорогань Володимира Леонідовича та скасувати постанови № А-1104/3 та № А-1104/2 по справі про адміністративне правопорушення від 27.12.2017 року, винесені т.в.о. начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимиром Леонідовичем, відповідно до якої ОСОБА_3 та ОСОБА_4 визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 4 ст. 96 КупАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250,00 грн. кожному.

В обґрунтування таких вимог, Позивачі наводили доводи, які на їх думку вказують на протиправність оскаржуваних приписів та постанов, зокрема недотримання Відповідачами передбачених законодавством підстав і порядку проведення перевірки, а також на безпідставність висновків, складених за результатами такої перевірки.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 21 вересня 2018 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправними дії головного спеціаліста відділу державного архітектурно-будівельного контролю Юрчик Олександра Володимировича та скасувати приписи № С-2603/2 та № С-2603/3 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.03.2018 року, винесену головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком Олександром Володимировичем.

Визнано протиправними дії начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Дорогань Володимира Леонідовича та скасувати постанови № А-1104/3 та № А-1104/2 по справі про адміністративне правопорушення від 27.12.2017, винесені т.в.о. начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимиром Леонідовичем, відповідно до якої ОСОБА_3 та ОСОБА_4 визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 4 ст. 96 КупАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250,00 грн. кожному.

Не погоджуючись з постановленим рішенням, Начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимиром Леонідовичем подано апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

В апеляційній скарзі Начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. не погоджується з рішенням суду першої інстанції, та посилається на порушення судом першої інстанції норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.

Зокрема, Начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. зазначає, що суд першої інстанції помилково зазначає, що згідно з ДБН А.2.2-3-2014 Склад зміст проектної документації на будівництво (чинні від 01.10.2014 року) та ДБН А.2.2-3-2012 Склад зміст проектної документації на будівництво ( чинні від 01.07.2012 року) прибудова до житлового будинку - частина будинку, розташована поза контуром його капітальних зовнішніх стін, і яка має з основною частиною будинку одну (або більше) спільну капітальну стіну. З матеріалів справи вбачається, а саме відповідно до копії технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок виготовлений суб'єктом господарювання ФОП ОСОБА_6 станом на 12.01.2016 року на плані будинку (сторінка « 1 поверх літер. «А») чітко вбачається, що приміщення прибудови за № 6 та за № 7 і приміщення житлового будинку за № 5 не мають капітальної стіни, а мають окремі капітальні стіни і навіть не з'єднані між собою. Більш того, прибудова з приміщення в плані за № № 6, 7, 8, 9, 10, 11 зображені на плані як окрема будівля, яка не має жодних спільних конструктивних елементів з існуючим житловим будинком. Згідно з ДБН В.3.2.2-2-2009 Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт прибудова - вид реконструкції, при якій збільшується площа забудови житлового будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішньої споруди. Крім того, з матеріалів фото фіксації чітко видно, що будується окремий індивідуальний двоповерховий житловий будинок.

Позивачами подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просили відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін з посиланням на те, що оскаржуване судове рішення відповідає нормам чинного законодавства.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, оскільки учасники справи у судове засідання не з'явились.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, 26 березня 2018 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради на підставі наказу від 12 березня 2018 року № 2 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та достовірності наведених даних про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 22 лютого 2018 року на об'єкті будівництва за адресою АДРЕСА_1.

За результатами позапланової перевірки 26 березня 2018 року складено акти № 2 та № 3 щодо дотримання суб'єктами вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, під час виконання підготовчих та будівельних робіт, в яких зазначаються виявлені головним спеціалістом відділу ДАБК Білоцерківської міської ради Юрчик О.В. порушення, а саме: гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_4 на земельній ділянці власником якої є ОСОБА_7, яка передала в користування земельну ділянку згідно договору про право користування чужою земельною ділянкою для забудови (суперфіцій) від 13.04.2017 ОСОБА_3 та ОСОБА_4, виконують будівельні роботи з будівництва індивідуального житлового будинку розмірами 4,52x2,15+7,02x6,79м. загальною площею 143,8 кв. м. з відхиленням від будівельного паспорта № 9 виданого Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради 26.01.2012 року, чим подали недостовірні дані в поданому повідомленні про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 16.10.2015 року КС 79 вх. № 2202/926 від 22.02.2018 року, що є порушенням: вимог ст. 27, п. 1 ч. 1 ст. 34 Про регулювання містобудівної діяльності та при будівництві двоповерхового житлового будинку розмірами 4,52x2,15+7,02x6,79м порушили вимоги п. 3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень, а саме відстань до житлового будинку літ-А (відповідно технічного паспорту об'єкту господарювання ФОП ОСОБА_6 інвентарна справа № 286 від 12.01.2016 року) становить менше 8 м.( по факту відстань становить близько 0,1- 0,3м.)

26 березня 2018 року на підставі вказаних актів перевірки за фактом вказаного порушення Відповідач - головний спеціаліст відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчик О.В. склав протоколи № 1-Л-А 2603/3 та № 1-Л-А 2603/2 про адміністративне правопорушення відносно позивачів. Також 26.03.2018 Юрчиком О.В. видано приписи № С-2603/2 та № С-2603/3 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, якими зобов'язав позивачів усунути виявлені перевіркою порушення до 26.05.2018 року.

11 квітня 2018 року на підставі актів перевірки, приписів про усунення порушень, протоколів про адміністративне правопорушення, за фактом вказаного порушення начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. винесені постанови № А-1104/2 та № А- 1104/3 про адміністративне правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП, якими накладено штраф на ОСОБА_3 в розмірі 4250,0 грн. та на ОСОБА_4 в розмірі 4250,0 грн.

Вважаючи, що оскаржувані приписи та постанови є незаконними та підлягають скасуванню, Позивачі звернулись з даним адміністративним позовом до суду.

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що Позивачі та Забудовник (замовник) не порушували вимоги ст. 27, п. 1 ч. 1 ст. 34 «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 3,25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а тому прийняті на підставі таких висновків оскаржувані приписи та постанови є безпідставними, протиправним та підлягають скасуванню.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, за приписами ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Положеннями частини 2 статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалів справи, будівельний паспорт на будівництво прибудови з окремим входом двоповерхової житлової будівлі розміром 4,00x2.00 + 7.00x7.00м. до квартири АДРЕСА_2 виданий управлінням містобудування та архітектури 26.01.2012 року № 9 власникові земельної ділянки та співвласникові житлового будинку ОСОБА_7.

16 жовтня 2015 року повідомлення про початок виконання будівельних робіт подане до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області та зареєстровано за № КС 79, як передбачено вимогами законодавства в редакції на час реєстрації.

ОСОБА_7, мати Позивачів, маючи частину житлового будинку, оформила дозвіл на прибудову для поліпшення житлових умов позивачів, які за власні кошти продовжили будівельні роботи. У зв'язку з чим ОСОБА_7 передала частину земельної ділянки на якій проводиться будівництво позивачам в користування для продовження ними будівництва та в подальшому оформлення прав на збудовану прибудову.

26 квітня 2017 року, у зв'язку з наведеним, Позивачами зареєстровано договір суперфіцій, який надавав їм право продовжувати будівництво прибудови, та відповідно до якого пройшла зміна забудовника.

У червні місяці 2017 року Позивачі подали повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт.

Проте, 28 липня 2017 року листом № 3-2807/7-54 начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. відмовлено у внесенні змін до зареєстрованого повідомлення, з тих підстав, що повідомлення подано з порушенням установлених вимог, а саме дата видачі будівельного паспорта не узгоджується з даними щодо використання земельної ділянки.

Звернувшись до управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради для внесення змін до будівельного паспорту, позивачі отримали відповідь про те що внесення змін до будівельного паспорту в зв'язку із зміною забудовника не передбачено вимогами законодавства, що підтверджується листом № 15/02 від 11 січня 2018 року.

У лютому місяці 2018 року Позивачі повторно звернулись до Відділу ДАБК БМР на реєстрацію повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт з поясненнями управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради.

23 березня 2018 року листом № 3-2303/8-68 Відділу ДАБК БМР зазначається відмова та підстави у реєстрації змін до зареєстрованого повідомлення, а саме найменування об'єкта будівництва не узгоджується з назвою об'єкта відповідно до будівельного паспорта № 9 виданого 26 січня 2012 року.

12 березня 2018 року начальником відділу ДАБК БМР призначено перевірку об'єкту будівництва, що підтверджується наказом від 12 березня 2018 року № 2.

Згідно з пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553) затверджено державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

За приписами пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Таким чином, Порядком № 553 не передбачено підставу для проведення позапланової перевірки достовірності даних у повідомленні про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, що вказує на протиправність дій начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимира Леонідовича щодо призначення спірної перевірки.

Крім того, згідно з положеннями Порядку № 553 обов'язок щодо призначення перевірки у начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. виникає лише після реєстрації таких повідомлень, в даному випадку навіть повідомлення позивачів про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт зареєстроване не було.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції протиправність дій начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. щодо призначення спірної перевірки.

Як вже зазначалось, що будівельний паспорт на будівництво прибудови з окремим входом двоповерхової житлової будівлі розміром 4,00x2.00 + 7.00x7.00м. до квартири АДРЕСА_2 виданий управлінням містобудування та архітектури 26.01.2012 року № 9 власникові земельної ділянки та співвласникові житлового будинку ОСОБА_7.

Так, згідно ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» будівельним паспортом визначається комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва, тобто наміри забудови земельної ділянки, а розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Відповідно до ДБН В.3.2-2-2009 Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт (чинні з 01.01.2010 року) прибудова - вид реконструкції, при якій збільшується площа забудови житлового будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку.

Згідно з ДБН А.2.2-3-2014 Склад зміст проектної документації на будівництво (чинні від 01.10.2014 року) та ДБН А.2.2-3-2012 Склад зміст проектної документації на будівництво ( чинні від 01.07.2012 року) прибудова до житлового будинку - частина будинку, розташована поза контуром його капітальних зовнішніх стін, і яка має з основною частиною будинку одну (або більше) спільну капітальну стіну.

Зазначеними ДБН передбачено, що при будівництві і проектуванні споруд різного призначення використовується деформаційний шов, який необхідний для зміцнення всієї будови. Завданням шва є безпека будови від сейсмічних, осадових і механічних впливів. Дана процедура служить додатковим зміцненням будинку, захищає від руйнування, усадки і можливих зрушень і викривлень на ґрунті.

Головний спеціаліста відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчик О.В. та начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. вважають, що Позивачі виконують будівельні роботи з будівництва індивідуального житлового будинку розмірами 4,52x2,15+7,02x6,79м. загальною площею 143,8 кв. м. з відхиленням від будівельного паспорта № 9 виданого Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради 26.01.2012 року, а тому подали недостовірні дані в поданому повідомленні про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 16.10.2015 року КС79 вх. № 2202/926 від 22.02.2018 року, що є порушенням: вимог ст. 27, п. 1 ч. 1 ст. 34 Про регулювання містобудівної діяльності та при будівництві двоповерхового житлового будинку розмірами 4,52x2,15+7,02x6,79м порушили вимоги п. 3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме відстань до житлового будинку літ - А (відповідно технічного паспорту об'єкту господарювання ФОП ОСОБА_6 інвентарна справа № 286 від 12.01.2016 року) становить менше 8 м. по факту відстань становить близько 0,1- 0,3м.

Тобто, Відповідачі вважають цю прибудову окремим житловим будинком, враховуючи те що прибудова не має спільної стіни із існуючим житловим будинком та має відступ від існуючого житлового будинку 0,1 м та 0,3м.

Також, Відповідачами зроблені висновки, що відповідно до законодавства яке є чинним після видачі будівельного паспорта січня 2012 року, а саме п. 3.4 ДБН А.2.2-3-2014, п. 3.7 ДСТУ Б В.1.2-16:2013, ДБН В.1.1-7:2016, необхідно влаштувати пожежну стіну між існуючою стіною житлового будинку та стіною зведеною при будівництві двоповерхової прибудови.

Крім того, начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дороганем В.Л. зазначаються вимоги державних будівельних норм по реконструкції житлових будинків, на підставі яких він стверджує що забудовник будує окремий житловий будинок.

Вище наведені доводи Відповідачів спростовуються тим, що двоповерхова прибудова яка будується має загальну площу 143,8 кв. м., що менше 300 кв. м., якщо вважати таку прибудову як окремий житловий будинок то для будівництва видається будівельний паспорт, як передбачає ст. 27 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (забудовник отримав такий будівельний паспорт № 9 від 26.01.2012 року).

Будівельним паспортом передбачено визначення місця розташування об'єкту будівництва та його параметри, а позиція як будувати об'єкт будівництва, передана на розсуд забудовника, який не виготовляє проектну документацію, яка для будинків до 300 кв. м. є необов'язковою та може виготовлятись за бажанням забудовника, що також зазначено в ст. 27 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також, ДБН В.3.2-2-22009 та його норми застосовуються для проектування реконструкції і капітального ремонту одноквартирних і багатоквартирних житлових будинків із умовною висотою до 73,5 м включно, гуртожитків, спеціалізованих житлових будинків для осіб похилого віку і маломобільних груп населення, окремих квартир, надбудованих, вбудованих і прибудованих приміщень незалежно від періоду їх будівництва, конструктивних систем, об'ємно-планувальних рішень, застосованих будівельних матеріалів і виробів, а також поширюються на проектування реконструкції будинків і приміщень різного призначення, що переобладнуються у житлові, але забудовник та Позивачі не виготовляли проект на будівництво прибудови.

Зазначені ДБН надаються визначення поняття реконструкції та прибудови: Реконструкція житлового будинку - перебудова житлового будинку з метою поліпшення умов проживання, експлуатації, зміни кількості житлових квартир, загальної і житлової площі тощо у зв'язку зі зміною геометричних розмірів, функціонального призначення, заміною окремих конструкцій, їх елементів, основних техніко-економічних показників (Закон України "Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду").

Прибудова - вид реконструкції, при якій збільшується площа забудови житлового будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку. Як вони мають прилягати, безпосередньо до існуючої стіни чи збудованою стіною до існуючої стіни, визначається проектом.

Оскільки проект не виготовлявся забудовником (що передбачено законодавством), то конструкція прибудови визначилась на розсуд забудовника, що передбачено ст. 27 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Крім того, пунктом 3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» передбачені протипожежні розриви між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості, а також віддаленість ємкостей горючої рідини на присадибній ділянці (при опаленні будинків рідким паливом) слід приймати відповідно до протипожежних вимог (додаток 3.1). В примітці 7 до додатку 3.1 передбачено, що мінімальні протипожежні розриви між житловими будинками і господарськими будівлями у межах однієї присадибної ділянки не нормуються.

Тобто, при виготовленні будівельного паспорту не зазначено відстань між існуючої частиною будівлі та двоповерховою прибудовою яка будується.

Пунктом 14 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 року № 747; далі - Порядок № 466 ) передбачено у разі коли право на будівництво об'єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського нагляду під час виконання підготовчих робіт, або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського та технічного нагляду під час виконання будівельних робіт, замовник (його уповноважена особа) протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю шляхом подання з дотриманням вимог пункту 13 цього Порядку повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт за формою, наведеною у додатках 1 і 2 до цього Порядку.

Відповідно до пункту 15 Порядку № 466 у разі виявлення помилки в поданому повідомленні про початок виконання будівельних робіт подається заява згідно Додатку 3 до зазначеної постанови та повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт.

При цьому, на даний час замовником, згідно будівельного паспорту та зареєстрованого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, є ОСОБА_7, яка передала право позивачам, які на даний час не можуть вважатись Замовниками (забудовниками) так як їх право не зареєстроване в реєстрі дозвільних документів.

Частиною 1 ст. 96 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за "порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд".

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що Відповідачами ані суду першої інстанції, ані суду апеляційної інстанції не надано доказів про недостовірність даних які були зазначені у повідомленні про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, на підставі якого призначено перевірку.

Отже, суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку, що Позивачі та Забудовник (замовник) не порушували вимоги ст. 27, п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 3,25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а тому прийняті на підставі таких висновків оскаржувані приписи та постанови є безпідставними, протиправним та підлягають скасуванню, з чим погоджується колегія суддів.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглянувши доводи Начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимира Леонідовича, викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 229, 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимира Леонідовича залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 вересня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: Ю.А. Ісаєнко

І.О. Лічевецький

Повний текст складено 28.01.2019 року.