Справа № 754/4966/17
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 754/4966/17
УХВАЛА
22 січня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого судді Земляної Г.В.
суддів Ісаєнко Ю.А., Лічевецького І.О.

за участю секретаря Антоненко К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1
про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 18 вересня 2018 року
у справі №754/4966/17
за адміністративним позовом ОСОБА_1
до Міністерства оборони України
третя особа: Київський міський військовий комісаріат
про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Міністерства оборони України, третя особа: Київський міський військовий комісаріат визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди.
Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 17 травня 2018 року позовні вимоги задоволено частково. Визнано протиправними дії Міністерства оборони України щодо повернення на доопрацювання документів ОСОБА_1 , згідно Протоколу засідання комісії з розгляду питань, пов`язаних з призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), каліцтва або інвалідності військовослужбовців та інвалідності осіб, звільнених з військової служби, від 21.10.2016 року № 89. Визнано протиправним та скасовано рішення Міністерства оборони України від 21.10.2016 року № 89, постановлене у формі Протоколу засідання комісії з розгляду питань, пов`язаних з призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), каліцтва або інвалідності військовослужбовців та інвалідності осіб, звільнених з військової служби, щодо повернення на доопрацювання документів на ім`я ОСОБА_1 на адресу Київського міського військового комісаріату. Зобов`язано Міністерство оборони України здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги внаслідок настання 3 групи інвалідності у зв`язку з виконанням обов`язків військової служби у розмірі 250-кратного прожиткового мінімуму, встановленого законом для працездатних осіб на дату встановлення інвалідності. Стягнуто з Міністерства оборони України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 5000,00 грн. Стягнуто з Міністерства оборони України на користь держави судовий збір у розмірі 704,80 грн.
Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 18 вересня 2018 року апеляційну скаргу Міністерства оборони України задоволено частково.
Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17 травня 2018 року скасовано та ухвалено у справі постанову наступного змісту.
Визнати протиправним та скасувати рішення Міністерства Оборони України оформленого протоколом №89 від 21.10.2016 року засідання комісії з розгляду питань, пов`язаних з призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги у разі каліцтва або інвалідності військовослужбовців та інвалідності осіб, звільнених з військової служби, щодо повернення на доопрацювання документів ОСОБА_1 .
Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Міністерства Оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум, оформленого протоколом №26 від 24 березня 2017 року про відмову в призначенні одноразової грошової допомоги ОСОБА_1 .
Зобов`язати Міністерство Оборони України провести нарахування та виплату ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги внаслідок настання інвалідності третьої групи у зв`язку з виконанням обов`язків військової служби у розмірі 250-кратного прожиткового мінімуму, встановленого законом для працездатних осіб на дату встановлення інвалідності.
У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
14 грудня 2018 року на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення, в якій останній просив роз`яснити та резолютивну частину постанови суду апеляційної інстанції, шляхом зазначення: зобов`язати Міністерство Оборони України провести нарахування та виплату ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги внаслідок настання інвалідності третьої групи у зв`язку з виконанням обов`язків військової служби у розмірі 250-кратного прожиткового мінімуму, встановленого законом для працездатних осіб на дату встановлення інвалідності станом на 05.03.2018 або ж 01.01.2018.
Вказана заява мотивована тим, що без зазначення дати Міністерство Оборони України тлумачить рішення на свою користь, а саме вважаючи, що нарахування необхідно провести позивачу з моменту встановлення первинної інвалідності, тобто станом на 2014 рік.
В судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав вимоги заяви та просив її задовольнити.
Представник відповідача вимоги та доводи заяви заперечував та просив залишити зазначену заяву без задоволення.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи заяви, колегія суддів вважає, що заява про роз`яснення судового рішення не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Стаття 254 КАС України передбачає, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.
Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.
Також, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.
Крім того, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.
Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.
Зазначена стаття КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.
Таким чином, роз`яснено може бути судове рішення, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини.
Механізм, визначений цією статтею, не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.
Верховний Суду України в своїй ухвалі від 13.07.2016 справа № 21-452іп16 зазначив, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.
Водночас, підставою для роз`яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта, є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.
За роз`ясненням рішення суду можуть звертатися особи, які брали участь у справі, або державний виконавець у випадку, коли рішення є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.
В заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.
Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, у заявника виникли питання пов`язані саме з труднощами в процесі виконання даного судового рішення, що пов`язані з порядком та способом виконання постанови, що за своєю суттю є процесуальним питанням, пов`язаним з виконанням судових рішень в адміністративних справах і немає жодного відношення до інституту роз`яснення судового рішення.
Колегія суддів звертає увагу, що порядок виконання рішення суду, як підстава для роз`яснення рішення не передбачена ст. 254 КАС України.
Питання порядку виконання рішення суду та виплати одноразової грошової допомоги внаслідок настання третьої групи інвалідності у зв`язку з виконанням обов`язків у розмірі встановленого законом для працездатних осіб на дату встановлення інвалідності, не може бути предметом розгляду в порядку роз`яснення рішення суду з огляду на таке.
Колегія суддів звертає увагу на те, що в постанові Київського апеляційного адміністративного суду від 18 вересня 2018 року зазначено, що предметом спору у цій справі є вимога нарахувати та виплатити одноразову грошову допомогу як інваліду ІІІ групи, яка встановлена позивачу 17.03.2014 року( т.2 а.с. 17).
При цьому, резолютивна частина постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 18 вересня 2018 року викладена чітко та зрозуміло (не допускається декілька варіантів тлумачення).
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що доводи заявника є необґрунтованими, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення заяви про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 18 вересня 2018 року.
Керуючись ст.ст.243, 254, 325 КАС України, суд,

у х в а л и в:
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 18 вересня 2018 року відмовити.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями.
Касаційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: Г.В. Земляна

Судді: Ю.А. Ісаєнко

І.О. Лічевецький